36 



A költúüi iultok külön vedlésével látszik egybe- 

 függni az, hogy az illető helyeken mint más 

 sólymoknál is egyes tollak hosszanti rajzolatu- 

 kat megtartják. Talán ezek az öreg korban is 

 még hosszant rajzolt tollak is olyanok, a melyek 

 a többi tollaktól rendesen födve vannak. 



Különös érdekesscgü még a kérdés, mily mér- 

 tékben fogyatkoznak meg a rajzolatok a 2. és 3. 

 vedlésnél s hogy ekkor a harántszalagokból 

 csak finomabb harántos szalagok, vagy szív- 

 alakú foltok is válhatuak-e. Vedlés nélkül való 

 átszineződés teljesen ki van zárva, a mennyi- 

 ben nem koijásról és elfakulásról van szó. Utóbbi 

 mindenesetre épen ennél az alaknál nagy vál- 

 tozásokat hoz létre a tollazat nűánszaiban. .le 

 ef/i/éiii L'ciridcziô nem jelentéktelen, mint azt 

 már a fejekről vett szövegábra is mutatja. 



Az egészen világos daraboknál a hasi oldal a 

 gatyával együtt gyakran csaknem rajzolat híjá- 

 val van, csak a lágyékok vannak gyengén fol- 

 tozva, de szépen rózsásan futtatva. 



A háti oldalon ily daraboknál a vöröses fej- 

 tető-színezet folytatódik a dolmány felső részén, 

 úgy, hogy a világosabb daraboknak inkább rozs- 

 dásan szalagozott, a sötétebbeknek inkább egy- 

 színű, vagy szürkén szalagos a háta. 



A liinifík felül aránylag mindig tisztábban 

 szürkék, mint a nőstények. 



Pontosabban vizsgáltam meg a következő 

 darabokat : 



.1 .S7//V// (jjiajlciiiéiii/cnilK'il : 



II. j ad. Tíjpvxl 1897. április ö_ Tin/isz, a 

 Djebel Sidi Ali ben Aoun előhegysége. A háton 

 3 különféle ruházatból való tollak láthatók, 

 mind világosvöröses harántszalaggal. A hasi 

 oldal halványan sárgásfeh(''r. A begy. melloldal, 

 lágyék és gatya tollazatának foltjait, valamint 

 a csűd belső oldalát mutatja az I. tábla, a fejet 

 a III. tábla. 



/;. J ad. IS97. aprii 12, 7'n///,s;, I)j. Sidi 

 Ali ben Aoun. A fejtető a szövegábrán fölül, 

 mint a F. H. erlangeri legsötétebb fejszínezete 

 van ábrázolva. A begy-, melloldal- és lágyék- 

 valamint a gatyatollak az I. ábrán. 



c. Ç ad. 1897. aug. 14, Marofco, Tanger. 

 A fej pontosan olyan, mint í/-nál, a rajzolatok 

 sötétebbek, alul fehérebb alapon, felül szürke 



Es scheint mit dor l)esondor<'ii M.mser der 

 Brutflecken zusammenzuhängen, duss an den 

 betreffenden Stellen, wie auch bei andern Fal- 

 ken einzelne Federn Tjäugszeichnung behalten. 

 Vielleicht sind auch diese im Alter noch längs- 

 gezeichneten Federn solche, die von anderem 

 Gefieder für gewöhnlich bedeckt sind. Von l)c- 

 sonderem Interesse ist noch die Frage, inwie- 

 weit bei der 2-ten und 3-ten Mauser die Zeich- 

 nungen sich verkleinern, und ob dabei aus 

 Querbinden nxxr feinere Querbindeii, oder auch 

 Herzfiecken werden können. Umfärifung ohne 

 Mauser ist gänzlich ausgeschlossen, soweit es 

 sich nicht um Abnutzung und Auslileichen 

 handelt. Letzteres bringt allerdings gerade bei 

 dieser Form grosse Veränderungen in den 

 Nuancen des Gefieders hervor. Die iiidividueUf 

 VarialiOii ist nicht unbeträchtlich wie schon die 

 Textalibildung der Köpfe zeigt. 



Bei ganz hellen Stücken ist oft die Unterseite 

 sai.innt den Hosen fast ohne Zeichnung, nur 

 an den Weichen schwach gefleckt, abei' schiin 

 rosig angeflogen. 



Auf der Oberseite setzt sich bei solchen 

 Stücken die röthliche Scheitelfärbung auf den 

 obei'en Teil des Mantels fort, so dass also hel- 

 lere Stücke mehr lothgebänderten. dunklere 

 mehr einfarbigen oder graugebänderten Kücken 

 haben. 



Die Miiniivhcii sind iunuer oben verhältniss- 

 mässig reiner grau als die Weibchen. 



Genauer irntersucht habe ich folgende Exem- 

 plare : 



Li 'HH'iiH'.r Suiumhnif/ : 



a) Ç ad. Typus! G. April ls'.i7 'rmii'sii'n 

 Vorberge von Djebel Sidi Ali ben Aoun. Auf 

 dem Eücken Federn von 3 verschiedenen Klei- 

 dern, alle mit hellen röthlichen Querbindeu. 

 Unterseite blassgelblichweiss. Die Fleckimg des 

 Kropfes, der Brustseiten-, Weichen- und Hosen- 

 federn, sowie die Innenseite des Tarsus zeigt 

 Tafel I, den Kopf Tafel IH. 



h) d ad. 12. April 1S',)7 'rnm-sin, l)j. Sidi 

 Ali ben Aoun. Scheitel oben in der Textzeich- 

 nimg als dunkelste Kopffärbung von F. H. 

 erlangen abgebildet. Federn von Kropf, Brust- 

 seite und Weichen sowie die Hosenfedern ah- 

 gebildet auf Tafel I. 



r) j ad. 14. August 1897 Marocco, Tanger. 

 Kopf genau wie bei u), Zeichnungen dunkler, 

 unten aui mehr weissein Grunde, oben mit 



