4P. 



-Az 5 viinduVHOlyom mindegyikiMU'l iiiii,g;iH;il>li 

 mellcsonttaraj mutatkozik. 



A !•'. H. islandiisnál inindkút oJtlalon 7 hi)i-:l(i- 

 nijiilriinii van, valamennyi F. H. erlangerinél 6, 

 a F. Peregrimisoknál 6, a melyek közül azon- 

 ban a legelső gyengén fejlett s egy példánynál 

 a baloldalon el is esenevészett. 



Talán kiderül, bogy a feltűnően rövid ter- 

 metű, az Atlasz vidékéről való V. l'eregrinnsnak 

 il'\ barbarus auct.) is egygyel kevesebb bordája 

 van, mint az északinak. 



A közös alakkör 2 alakjának a F. H. islan- 

 dusnak és a F. H. erlangerinek csonttani elté- 

 rése mindenesetre nagy érdekességű tény. 



.1 liiliisdiihil.liil II 

 az alakkörök eltérései igen határozottan mutat- 

 koznak .s méretek által könnyen szemléltet- 

 hetők ; 



!''. ti. islandus : 

 F. l'ei'enrinus : 



t'zomlj Lábszár 



( lliei-aohenkel Uutersfheiikrl 



8-6 cm. 9-í) cm. 



Dif (jer 5 ^Vaiulfríalkeii zeigen alle rinen - 

 besonders vorn höheren Brnstbeinkamm. 



Bei dem F. H. islaudus tiudcu sich jederseits 

 7 Hippe ii(nit<('if:i\ 



bei sämmtlichen F. H. erlangeri nur 6, 



bei sämmtlichen F. Peregrimis (i, \vi>von dei- 

 vorderste al)er schwach entwickelt und bei 

 einem Exemplar linksseitig sogar verküm- 

 niei't ist. 



Vielleicht wird sich herausstellen, dass der 

 auffallend kurz gehaute F. Peregrinus der Atlas- 

 länder (F. barbarus auct.) auch einen Rippen- 

 ansatz weniger hat als der nordische. 



Jedenfalls ist schon die Verschiedenheit zwi- 

 schen F. H. islandus und F. H. erlangeri zwi- 

 schen 2 Formen desselben Formenkreises in 

 osteologischer Hinsicht eine Thatsache von 

 grossem Interesse. 



A)i di'ii Bein- Kiiil l-'tissLiiiicIieii zeigen sich 

 die Unterschiede der Formenkreise sehr deut- 

 lich und können hier beipieni durch Masse ver- 

 anschaulicht werden : 



/■Ó 



!J-25 



liögtön szembeötlik, hogy a F. Peregrinusnak Es springt sofort in die Augen, dass F. Pere- 



rclative sokkal hosszabb lábszára, középső és } grinus relativ viel längeres Schienliein, Mittel- 



külső ujja, s rövidebb csűdje van. j und Aussenzehe, uml kürzm-en Fuss hat. 



Az egyes alakokhoz még a következőket kell ! Zn einzelnen Fornim ist ncich íolgcndrs 



csatolnom : j nachzutragen : 



h'i(lei) Ilicrdfítlco (/i/rfalco (L.) Egy utólago- 

 san Lapplandból tiaival a fészekről szerzett 



Falco Hierofiücit m/rfalco (L.) Ein nachträg- 

 lich von Lappland erhaltenes am Horst mit den 



öreg tojó oly világos, mint az islandus átlagos j Jungen erbeutetes ganz altes Weibchen ist so 

 színezete. hell wie die Durchschnittsfärbung von islandus. 



iaii-ii llirnifiili-ii síírcr (Gm.). 

 Az Auer mellett Kelet-Poroszországban 1899 

 május 2-án lőtt s jelenleg a berlini mezőgazda- 

 sági főiskola tulajdonát képező hím példányt a 

 D. 0. G. utolsó évi gyűlése alkalmából megvizs- 

 gálhattam. 



Fiatal madár, fejteteje csaknem oly sötét, 

 mint a gyrfalconál, dolmányának egyes új 

 tolla rozsdavörösen szegett. Ez állat kétség- 

 telenül igazi Saker. Szárnya méretei 3.5"3 -f x 

 és 35'4 + .'?•; a faroké 18'6, az utolsó sötét sza- 



l'iilrti Hicfiifiilrii saeei' (Gm.i 



Das bei Auer in Ostpreussen am 2. Mai 1899 

 erlegte, jetzt in der Sammlung der landwiith- 

 schaftlichen Hochschule zu Berlin befindliche 

 männliche Exemplar kcrnnte ich gelegentlich 

 der letzten Jahri'sversanimluug der 1). 0. G. 

 untersuchen. 



Es ist ein jungci- \'ogel, dei- Sclieitil last sd 

 dunkrl. wie bei gyrt'alcn. eiiizflnc ncur Fedcni 

 auf dem Mantel tragen rostrothe Säume. Zwei- 

 fellos ist das Th'cr ein ächter Saker. Die Flügel 

 messen 3.")'3 -|- \ und 35"4 -\- x cm., der Schwanz 



* Az iijjiik csontjai a Uhimhu-soiiI nélkül mòrve. 



I>ir Kiiniiii'ii lier Ziihcu iiliiio Klíillc.jielii'il. 



