A külső alkat, valamint a rajzoknak és a szí- 

 nezetnek karaktere egy és ugyanaz, úgy hogy 

 ebből a belső berendezés és az életmód azonos- 

 ságára is következtethetünk, a mit az anatomia 

 és biologia bizonyára igazolni is fog. 



Ugyanaz a sólyom az, a mely a magas északon 

 bószinü tollazatban a metsző hideggel és fekete 

 ellenfelével, az óriás termetű grönlandi holló- 

 val, erejével s nagyságával daczol, kisebb alak- 

 ban és sötétebb színezetben Skandinávia he- 

 gyeiben lakozik. Barna, gyakran naptól ége- 

 tett és esőtől megfakult tollazatban szeli át az 

 orosz pusztákat. Élénkebb színeket visel a kék 

 Adria partjain, Görögország derűs ege alatt. 



Halványan s gyengéd kiadásban tűnnek elénk 

 e színek ugyanezen madárnál az afrikai sivatag 

 szélén ; tarkán vílágitnak ismét a délafrikai nap 

 sugaraiban s az indiai templomok magaslatáról 

 a Falco juggur szinte csodálkozva tekint le ránk, 

 hogy benne az átöltöztetett Falco islandust már 

 nem akarjuk fölismei-ni. 



A ki e tarka társaságot közbüleső alakok nél- 

 kül látja, bámulva fogja kérdeni : «És ez mind 

 egy fajhoz tartozik? — Lehetetlen !» 



A (i.s/^t'c/csii fogalma belecsökönyösödött már \ 

 rendszertanunkba, mint deszkába a rozsdás szeg, 

 a mely meg nem lazítható. Lehetetlennek lát- 

 szik, hogy a species szót egy új rendszerbe át- 

 ültethessük, azaz e szónak ezentúl új értelem- ! 

 ben való alkalmazásának megkísérlése minden 

 időben heves ellenzésre fog találni s zavart fog 



hozni a megoszlott vélemények közé. ; 



i 



A (ist(//.s/«'c/e.s» fogalmával sem járunk jobban. 

 Mert bár ha az alaklánczolat két szomszédos 

 tagját állítjuk egymás mellé, úgy szívesen alkal- 

 mazzuk ezt a fogalmat és elfogadhatónak tart- 

 juk, hogy pl. a Falco íslandus csak subspeciese 

 a Falco gj'rfalconak, valamint a Falco feldeggi 

 a Falco tanypterusnak. 



Állítsunk azonban két szélső, vagy helyeseb- 

 ben mondva két nem szomszédos tagot egymás- 

 sal szembe, mint pl. a Falco islandust s a Falco 

 biarmicust, s ez esetben csak elszórtan találunk 

 oly ornithologusra, a ki e kettőt subspeciesként 

 fogná föl. 



A .s/)('í-/V.s és HuliHprricfi fogalma oz o]vl)ól jelen 



Der iiiisscre Büu isi ganz und gar derselbe, 

 auch der Charakter der Zeichnungen und Fär- 

 bung, so dasH wir daraus auf Übereinstiminixng 

 im inneren Bau und der Lebensweise schliesseu, 

 die sicher Anatomie und Biologie werden nach- 

 weisen können. 



Es ist derselbe Falk, der hoch im Norden im 

 weissen Scbneegefieder der eisigen Kälte und 

 seinem schwarzen Kampfgespan, dem riesigen 

 grönländischen Kolkraben durch Kraft und 

 Grösse trotzt und der kleiner und dunkler von 

 Farbe in Skandinaviens Gebirgen haust. Im 

 braunen, oft sonnenverbrannten und vom liegen 

 gebleichten Kleid durcheilt er die russischen 

 Steppen. Lebhaftere Farben trägt er an den 

 Küsten der blauen Adria, unter Griechenlands 

 lachendem Himmel. 



BlasH und zart iinden wir dieselben Farben 

 am Saum der afrikanischen Wüste bei dem- 

 selben Vogel ; bunt wiederum leuchten sie in 

 den Strahlen der südafrikanischen Sonne, und 

 von den Höhen der indischen Tempel schaut 

 der Falco juggur zu uns herab, schier verwun- 

 dert, da'ss wir in ihm den verkleideten Falco ís- 

 landus nimmer erkennen wollen. 



Wer diese bunte Gesellschaft ohne Zwischen- 

 glieder sieht, wird erstaunt fragen : « Und das 

 soll alles eine Art sein ? — Unmöglich ! » 



Der Begriff " Speciesét sitzt nun einmal fest 

 in unserer Systematik, wie ein alter rostiger 

 Nagel, der sich nicht lockern lässt, in einem 

 Brett. Es wird unmöglich sein, das Wort Spe- 

 cies auf ein neues System zu übertragen, d. h. 

 der Versuch, dies Wort fortan in einem neuen 

 Sinne anzuwenden, wird zu allen Zeiten hefti- 

 gem Widerspruch begegnen und Verwirrung 

 unter den getheilten Meinungen anrichten. 



Mit dem Begriff <^Suhsi)frirs>< ergeht es ims 

 nicht besser. Zwar wenn wii' zwei benachbarte 

 Glieder aus der Formeukette herausgreifen, 

 dann wird man gern diesen Begriff anwenden 

 und zugeben, dass z. B. der Falco íslandus nur 

 eine Subspecies vom Falco g_yrfalco, Falco fel- 

 deggi nur eine solche von Falco tanypterus ist. 

 Stellen wir jedoch Endglieder, oder richtiger 

 gesagt : nicht benachbarte Gliedei-, Falco íslan- 

 dus und Falco biarmicus z. B. nebeneinander, 

 so wird man nur vereinzelte Ornithoiogen fin- 

 den, die einer subspezifischen Auffassung der 

 beiden zustimmen. 



Pio Begriffe .S/zít/cs und .S'í//<>7)('r/í'.s- sind mit- 



