50 



A madárvormlás Magyarországon az 1899. év tavaszán. 



A Magyar Oriiiiliologiiii Központ VI. évi jclciilése. 



Feldolgozta Schenk Jakab 

 11 M. 0. K. első assistense. 



^er ^ogcljug in ltit()nni int ^-níljjalirc IS!M>. 



VI. 3a^re5berid)t bci Uiuv Dvn. (íonívalc. 



Gearbeitet uon 3akob $d|tiil:. 



(Svftev Slffiíteiit bev U. D. (Î. 



Örömmel konstatáljuk, hugy az idei jelentés 

 is méltóan sorakozhatik a korábbiak mellé. A 

 megfigyelők száma, részben önként jelentkezők, 

 részben felhívásunk alapján hozzánk csatlako- 

 zottak által jelentékenj'en szaporodott. Ennek 

 megfelelően gyarapodott a vonulási anyag. A 

 füsti fecskéről 1899. tavaszán is párját ritkító 

 anyagot kaptunk, több mint 4000 adatot, melyet 

 főként hazánk néptanítói gyűjtöttek. Ennek a 

 nagy anyagnak a feldolgozását ismét Gy. Gaál 

 Gaston úr végzi, a beküldött anyag második 

 részének feldolgozását a Magy. Ornith. Köz- 

 pont mélyen tisztelt főnöke reám szíveskedett 

 bízni. 



Rendes megfigyelőink lankadatlan buzgalom- 

 mal küldik évről-évre terjedelmes jelentéseiket, 

 az erdészeti állomá.sok pedig a két kötelező 

 fajon — t. i. füsti fecske és fehér gólya — kívül 

 még számos fajról küldenek jelentéseket, mi 

 lehetővé tette mind több és több faj felvonulá- 

 sának behatóbb tárgyalását. Természetesen csak 

 annyira, a mennyire ezt egy év adatain alapuló 

 feldolgozásban, melynek fő czélja az anyag kri- 

 tikai rendezése, lehetséges. Ezen főfaladat mel- 

 lett azonban kiváló gondot kellett fordítanunk 

 módszereink bírálására és megvizsgálására. 

 Különösen abból a szempontból indulva számí- 

 tottuk ki az idén számos faj felvonulásának a 

 culminátióját, hogy megtudjuk mennyire állandó 

 és jellemző ez valamely fajra és mily befolyások 

 és okok változtatják ezt meg. Tjáthattuk hogy 

 egyes esetekben igen jól használható, s ennél- 



ÍRtt ^reubcu föniien luir coiiftaticroii, bufi fid) 

 cali) ber heurige -Serici)! íeii üorancieganűeneu unir: 

 big anrei£)t. ®te 3afjt ber 58eot)ad)ter íjat íiá) theite 

 bura) fid) fveimillig 3luíd)tie6enöe, theilô unferem 

 álufrufe í^-olgenbe bebeutenb uevmeljrí. roiu ent= 

 fpred)enb oermetirte fid) aud) bao eingegangene 

 ,3iigèninteriale. SBom ^na,e ber 3iand)fd)H)a(í)e er: 

 I)ietten lüir and) í)euer ein l'ìaterialo, luekheè feineê 

 fâleid)en índ)t, mel)r nlè 40i)() ^ugôbaten, roeldje 

 íjauptfac^íid) won ben SSotfêfdjuIleijrern gefammelt 

 ii'urben. 'î^ie Bearbeitung biefes großen 'Díateriales 

 lüirb lüieber non ^)errn & a ft o n u. (*i a d 1 ju 0i)ula 

 auegefüíjrt ; bie Bearbeitung Der anberen âtrten 

 iinirbe burd) bie ®üte beê t)od)iierebrten Gbefê ber 

 Ungariíd)en Crnitbologifdien (Centrale mir anuer: 

 traut. Vlnferc ftänbigen Beobadjter fenben une 

 jal;rauê jahrein mit unermüblid)cr âtuêbauer ií)re 

 utnfangreidien 33erid)te, bie ^orftäniter beridjten 

 außer ben giuei 3lrten, i^u meld)en fie aintttd) «er: 

 pflid)tet fini, nninlid) 3iandjfd)roalbe nnb löeifjer 

 Stord), nod) über nu'bvere Strien, fo òai, es une 

 ntbglidj mar, ben ,3i'g üoii immer mcl^r unb ineijr 

 9lrten eingebenber ju unterfudien. 'Katürlidj nur fo 

 eingeijenb, unb nur fo lueil, ata eê eine foldje, auf 

 einjcibriger í8eobad)tung bafierenbe Bearbeitung, 

 bereu .'òaupt-iuiea oao fritifdK Orbnen unb 3"- 

 fammenftellen beè Sliaterialeâ ift, geftattet. hieben 

 biefer ,'òauptanfgabe mufìten mir aber and) grofees 

 (i3etDid)t auf bie (Erprobung unb Ueberprüfung un: 

 ferer íMíett^oben legen. Befonberè aus biefem 

 ®runbe bered)neten mir ^ener bie 3"Öeci'f'"'i"i= 

 tionen nu4)rerer 3lrten, um jn erfahren, inroiefern 

 biefe confiant u)ib für gemiffe 3trten cbarafteriftifd) 

 finb, unb 0011 meldten (Sinfiüffen unb Urfad)en bie: 

 felben neränbert mevben. ^^n einigen fällen ^leigte 

 fid) biefe Beredjnung ber 3ugöculmination für oor: 



