51 



fogva tanulmányoznunk kell tulajdonságait. 

 Eddigi — igen kevés - tapasztalataink szerint 

 jelzi az elterjedés gyors vagy lassú lefolyását 

 és a vonulás megszakítását. 



Legjobb hasznát vettük most is a Herman 

 Ottó által először alkalmazott t(;rületi közép- 

 számoknak. Ezek adják a vonulás lefolyásának 

 legjellegzetesebb vonásait, s úgyszólván csak 

 ezek alapján tudjuk a különböző vonulási typu- 

 sokat határozottan felismerni. 



Ezekről a vonulási typusokról most még be- 

 hatóbban nem beszélhetünk. Látható úgy az 

 idei. mint a korábbi feldolgozásokból, hogy igen 

 nagy részük rendkívül állandó, úgy hogy nem 

 változik még utótelek behatása által sem, mint 

 a hogy p. o. az idén a gólya vonulási typusa, 

 daczára a márcz. 21). körül beállott utótéluek, 

 nem változott. Jelentőségük annyiban igen nagy, 

 a mennyiben már tisztán az a tény, hogy létez- 

 nek, amellett szól, hogy a meteorológiai ténye- 

 zők mellett más befolyások is idézik elő a vo- 

 nulást. Erre a kérdésre nézve is gyűjtjük a 

 tapasztalatokat, a beható méltatás csak ezután 

 következhetik. 



A középszámok meghatározásában azonban 

 az idén már más módszert alkalmaztunk. Ed- 

 digelé tudvalevőleg csak a két szélső — legko- 

 rábbi és legkésőbbi — adat által meghatározott 

 ingadozást feleztük és így számítottuk ki a 

 középső napot. Az 1899. szept. 25 — 29-ig Sara- 

 jevóban tartott ornithologiai gyűlés által a ma- 

 dárvonulás megfigyelésében és feldolgozásában 

 követendő egységes módszerek megállapítása 

 czéljából kiküldött specziális bizottság — mely- 

 ben a Magyar Ornithologiai Központ is képvi- 

 selve volt úgy határozott, hogy a középszá- 

 mok ezentúl az összes adatok felhasználásával 

 számíttassanak, még pedig ügy, hogy az összes 

 adatok összege elosztandó az adatok számával. 

 Sokat lehetne arról írni, hogy mennyiben van 

 jogosultsága a régebbi és ujabbi módszernek 

 addig, a meddig iiagj/obb területek középszámá- 

 ról van szó, a vége azonban úgy is oda conclu- 

 dál, hogy ha már középszámot használunk, akkor 

 az arithmetikai közép inkább közelíti meg a 

 valódi középszámot, tehát helyesebb eredmé- 



tíjeitljaft, uiiP luar tiieíollu' ein fehr braud;bare5 

 .'gülfsmittel, mir miiiien Datier bie ©iqeiifcijafteii 

 bériéiben ju erforfdjen írnd)ten. 3íad) iinferen biè= 

 fierigen, íe(;r ijeriiigen erfafjruiujen giebt bie 6ul= 

 miimtion ben Söemeié einer raíd)en,reíp. Inniifomen 

 í^erbreituncj, nnb ,^etflt bie euentneűen ^'^ugêunter: 

 bredjungen an. 



9Im brand^burften erioiefen fid) uiiebev bie non 

 Dtto .^erman äuerft in ííniuenbuncj cjebrndjteu 

 ílíittel ber nier ijeograpljifdjen ©ebiete. í)icíe jeigen 

 uné bie djarofteríftifc^en 3ü9e beê ^ugâoerlaufeê, 

 unb nur mit .'piífe biefer fonnten loir bie oerfáiie; 

 benen ^ugâttjpen beftiniuit erfennen. 



Ueber biefe ^iiöstnpen tonnen mir una jc^t nod) 

 niá)t etngefienber auofpredien. 3iuê ben feurigen, 

 fomie anè ben früberen ^öearbcitungen ift su er= 

 ief}en, òa\ì ber größte îljeit berfelben \á)x confiant 

 ift, unb ntd)t einmal bnrc^ ftarfe 3iad;minter oer; 

 änbert roirb, mie bieê j. S. fieuer bei bem ©tord): 

 juge t)erüorgel;t, befjen d)arafterit"tiid)er2:i)puô trol5 

 beê am 20. 'Dîara eingetretenen '3iad)miitterê un= 

 oeränbert blieb. ®ie Sebeutung biefer 3ii9êti)peii 

 ift infofern fef)r grof?, aie fd)on bie einfadje 2;i;at= 

 fadje, i)ü^ foídje egiftieren, bacon ii\\.o,ì, òa^ ber 

 3ug neben meteorologifdjen ?Çactoren and) no(^ con 

 anberen ©iiifinffen "ab[)tingig, refp. bebingt ift. 

 3(nd) über biefe ^rage fammein mir bie fid) geben; 

 ben Se£)ren, bie eingebenbe (Srörternng faun natüt^ 

 lic^ erft fpäter folgen. 



Sei ber 33eftimmung ber ?DfitteI luanbten mir 

 i;euei' eine anbcve ^Ketbobe an. iöiefjer ergab fid) 

 baê 3)ïittel ans ber Halbierung ber burd) bie sroei 

 ©rtremc — frül)efte unb fpäteftc litnfunft ht- 

 ftimmten öd)TOanfnng. î)aè üon ber oom 25 —29. 

 Sept. 1899. in Sarajeoo abgel)altenen ornitl)oto: 

 gifc^en 3Seriammlung jnr ^ycflftellung beè in 336= 

 obad)tung unb Bearbeitung bee 3?oge[,yigeß anju; 

 toenbeuben einbeitlid)en 'i'erfabrene entfanbte 

 Speciakomite in meld)em aud) bie Ungarifc^e 

 Drnit[)o(ogiid)e (Centrale oertreten mar — fprad) 

 fid) baljin aus, isa^ bie3)iittel fünftigl)in mit .s^iuäu- 

 nal)me iämmt[id)er 3i'Ôôbateu bered)net merben, 

 nnb jroar fo, bafe bie ©umme fämmtlid)er Bi'9ê= 

 baten mit ber Stnjabi berfclben biuibiert roerbe. 

 ÍDÍan fönnte oiet barüber id)reiben, meld)e oon bei; 

 ben 3Jlet^oben 33ered)tignng l)abe, fotange eê ftc^ 

 um bie 5)iitte[ g r ö f3 e r er @ c b i e t e banb elt, aber 

 bas (Snbe unferer Erörterungen mürbe bod) bat)in 

 conclubieren, ha^ roeun luir 3Jiittei bered^nen, eè 

 jmerfmäfeiger ift, bie arttbmetifd)en3){ittel3n faered): 

 nen, inbem biefetben bem maí)ren "íbatbeftanbe 

 bod) näbcr fomiueu unb fo befferò 3íefultate erge; 



/* 



