64 



XLYlll. 



XLVIIl«. — 



XLIX. 



Lássuk mindenekelőtt a négy terület közép- 

 számát és az adatok culminátióját. 



i^üierft foUen Die 3)fíttel ber nier ijeoi}rapl)ifd)eii 

 ©etnete, iiiib bie (iulmination beríDaten folgen. 



Alföld. - liefebenc. 



L. (F.) — Jan. 29. - (in) Mocsár. 



Lk. (Sp.) — Mart. 2. — « Ungvár. 



J. (Sch.) — 33 nap (Í^oge). 



K. (M.) — Febr. 13. 



Snnántúli dombvidék. — ipÜBcUaiiS ji'iif. »cv íuiinii. 



(:-i adiitból. ■- Shi6 3 3)atcn. I 



L. (F.) 

 Lk. (Sp.) 

 J.(Sch.) 

 K. (M.) 



Keleti hegyvidék 



Febr. U. — (in) Kőszeg. 

 Mart. 5. — « Zombor. 

 25 nap (.S^age). 

 Febr. 17. 



L. (F.) 



Febr. 13. 



Ccftlict)r C<ilii-üiiii!i. 



(in) Bereczk, Kézdi- 



Martonos. 

 (1 Merisor. 



Lk. (Sp.) — Mart. 23. 



J. (Sch.) — 57 nap (STage). 



K. (M.) — Mart. l. 



Északi hegyvidék. 'JíüvSlicftc O'vlu'lmiig 



L. (F.) — Febr. 12. - (in) Zólyom. 



Lk. (Sp.) — Mart. 28. - - « Kaproncza. 



J. (Sch.) — 45 nap i2:age). 

 K. (M.) Febr. '27. 



A eulminátió. — ®te Culmination. 



I. I. II. rí. II. II. n. II. III. III. III. FII. III. m. lU. iv. iv. 



á(i— 80. 31—4. .")—!». 1(1— li. l,i— III. 20—24. 2."i— 1. 2— (i. 7 — 11. 12—111. 17—21. 22—26. 27-31. 1 ."i. tí-IO, 



1. 1. 1. 13. 6. 4. — 5. 2. 3. 1. 1. 1. 2. 1. 



A felvonulás képe majdnem teljesen hasonló 

 a múlt évihez, csak - az enyhe tél és korai 

 tavasznak megfelelően — valamivel korábbi, a 

 mit főleg a eulminátió fejez ki. mely az idén 

 febr. 10—14 közé, tavaly pedig febr. 24—28 

 közé esett. Az országos közéjj az idén valamivel 

 későbbi, a minek oka egyrészt a legkorábbi ér- 

 kezés, a mely mindkét évben januárra esik, ter- 

 mészetszerű ingadozása, másrészt pedig a Ketye- 

 zát vidékéről való rendkivül késői adatok (Me- 

 risor, Reá), a melyek egymást támogatva nem 

 eliminálhatók : egyrészt pedig bizonyára az 

 is, hogy más és más módon lett kiszámítva a 

 közép a két esztendőben. Ezektől és néhány más 

 szemmelláthatólag túlkéső adattól eltekintve, a 

 sorozat világos képet ad a felvonulásról. Leg- 

 korábbi az alföld, melynek egyes vidékein nagy 

 számban telelt ; utána következik a dunántúli 

 dombvidék, a hol szintén telelt, s a mely csak 

 alig későbbi az alföldnél. A középszámok sorá- 

 ban ezután az északi hegyvidék következik, a 

 mi főként az elöhegységek korai adatainak tud- 

 ható be ; különösen a nyugnii részen állandóan 



korai az érkezés. A keleti hegyvidék aránylag 

 igen késő középszáma túlnyomóan a Eetyezát 

 vidéki késő adatok következménye, de látható 

 magából a sorozatból is, hogy a keleti vidék 

 adatai általában későbbiek mint a nyugatiaké. 

 A pacsirta vonulási typusa tehát hasonlít a 

 Motacilla albaéhoz, t. i. hazánk nyugati részein 

 az érkezés aránytalanul korábbi, mint a keleti 

 részeken. Bizonyos fokú kétség mindenesetre 

 férhet ehhez az eredményhez, mivel a dunán- 

 túli dombvidékről csak három adatunk van, de 

 tekintve azt, hogy az északi hegyvidék is meg- 

 felelően korai és a keleti hegyvidék megfelelően 

 késői, elfogadhatjuk. 



A hypsometrikus befolyást, melyet a madár 

 életmódja is erősít, az idei sorozatból is feltét- 

 lenül ki lehet mutatni. 



®aò 33i(b bes 3"3>^5 gleid)t lieinahc gaii,^ bem 

 inniä(;rigeii, mir ii't ber 3»g - bem miiben álUiu 

 ter uiib früt) eingetretenen ?frül)linge entípre= 

 áienb — etmaö früt)er, maö üorsiiglid) in bet Êul= 

 mination jmn Sliiêbrncîe fommt, roeícíie iin oorigen 

 ^a^ve jiniídjen \)i\\ 24—28. "Jebv., íjener aber òipì^ 



