81 



Már az egyes zónák tárg.yalásánál iy mind- 

 untalan rámutathattunk arra, hogy az adatok 

 jellemző eloszlása a korábbi évekhez képest nem 

 változott. A zónák eulminátiói ugyan nem adják 

 azt a szabályos sorozatot mint a múlt évben, a 

 földrajzi területek culminátióinak egymáshoz- 

 való viszonya szintén megváltozott némileg, t. i- 

 az északi hegyvidék az idén a dunántullal együtt 

 culminai, míg a múlt évben alföld, keleti és 

 északi hegyvidék culminait együtt, de azért az 

 eltérések általában csekélyek. A négy terület 

 közé23számának helyzete egymáshoz képest nem 

 változott, ismét legkorábbi az alföld, ezt követi 

 a keleti hegyvidék, ezt az északi hegyvidék, leg- 

 későbbi a dunántúli dombvidék. Tehát n vonulás 

 lefolyása léiiyegében nem változott, cs ugyanazt 

 a vonulási typust mufaf/ja. A csekély számban 

 előforduló változások a márczius 20-a körül be- 

 köszöntött utótél következményei. Valószínű- 

 leg ez az oka annak, hogy néhány zóna két- 

 szer, sőt háromszor is culminai. A culminá- 

 tió tudniillik nem fejlődhetett ki teljesen, a mi 

 által szabálytalanságok állottak elő. Az enyhe, 

 tél következtében egyesek már január és február 

 hóban kezdtek jelentkezni. A tömegesebb meg- 

 jelenés a szokott időben, márczius elején kezdő- 

 dött, és haladt szép fokozatosan körülbelül 

 márcz. 30-ig, akkor egyszerre megszakadt, a mit 

 Inzonyit az a körülmény, hogy a márcz. 17 — 21. 

 pentádba esik 3() érkezés, az utána következő 

 22 — 26-ba pedig még mindig csak 37. Az egész 

 felvonulás culminátiója sem jut oly szépen ki- 

 fejezésre mint a múlt évben, a mennyiben a cul- 

 minalo pentádban csak 68 adat foglaltatik, az 

 utána következőben pedig még mindig 62. A 

 márcz. 20. körül beállott utótél hatása nyilvá- 

 nul ebben, még pedig úgy, hogy a vonulást 

 megkésleltette. De fontos és kiemelendő az, 

 hogy bár a vonulás idejét megváltoztatta, 

 későbbé tette, különösen az északabbra fekvő 

 vidékekét, a felvonulás sajátságain, az adatok 

 jellegzetes eloszlásán nem változtatott. A mete- 

 orologiai tényezők közvetlen behatása a vonu- 

 lásra csak kései, esetleg korai érkezésben és a 

 már megindult vonulás megakasztásában nyil- 

 vánul, de magát a felvonulás jellegét nem ha- 

 tározza meg, arra tehát hatással nincsen. 



A meteorológiai tényezők közvetett nyilvánu- 

 lásai mint geographikus és hypsometrikus be- 

 folyás, melyek kisebb-nagyobb mértékben vala- 

 mennyi faj felvonulásának jellegére befolynak, 

 hatásukban a korábbi évekhez képest változatla- 



Aquilii. VUX. 



nok maradtak. A földrajzi befolyás okozta késés 

 miként eddig minden évben, úgy most is kimu- 

 tatható, sőt jóval nagyobbnak látszik mint más 

 években, éppen azért mert az említett utótél job- 

 ban széttolta az egyes vidékek vonulási idejét. 

 A hypsometrikus befolyás se a keleti, se az északi 

 hegyvidéken nem nyilvánul észrevehetőleg, 

 mindkettőben vannak az alföldével egyenlő korai 

 érkezések, még pedig nagy számban. Egyedül a 

 dunántúli dombvidéken mutatható ki a hypso- 

 metrikus befolyás, tehát azon a területen, a 

 melyen a gólya meg is telepszik. De itt is habo- 

 zunk ezt a nagy késést tisztára a hypsometrikus 

 befolyásnak tulajdonítani, közbejátszik itt még 

 a biológiai momentum és egy a felvonulás irá- 

 nyától függő tényező. Az adatok évi eloszlása 

 azt a tanúságot adja, hogy a gólya kelet-nyu- 

 gati vagy délkelet-északnyugati irányban szállja 

 meg hazánkat, s így természetes hogy nyugaton 

 és északnyugaton érkezik meg legkésőbben, a 

 mint tényleg hazánk nyugati és északnyugati 

 vidékei adják a legkésőbbi és a legtöbb késői 

 adatokat. Ha az országot nyugatról keletfelé 

 haladva három részre osztjuk: 32° 36^'-ig, 

 36° — 40-ig és 40° — 44 hosszúsági fokig, és 

 kiszámítjuk e három rész középszámait, ezek 

 így adódnak : 



Mart. 31. 32 — 36° között levő szelet középnapja 

 .( 28. 36—40° « « « « 



« 27. 40—44.° « « « « 



A fokozatos késés nyugatfelé tehát határozot- 

 tan kifejezésre jut. 



Látható, hogy a gólya felvonulása mennyire 

 bonyolult a füsti fecskééhez viszonyítva, nem 

 is említve még azokat a nehézségeket, melyek a 

 hosszú átvonulás nyomában járnak. E hosszú 

 átvonulás okozta megkésések különösen a két 

 hegyvidéken nyilvánulnak, a hol a gólya majd- 

 nem kizárólag csak átvonuló l-«-^.^), míg az alföl- 

 dön és a dunántúli dombvidéken, a hol meg is 

 telepszik, meglehetős egyöntetű érkezéseket 

 mutatnak. E bonyolult jelenségek főleg az át- 

 vonulás i'*-'^) jelenségével kapcsolatosan merül- 

 nek fel, tehát evvel vannak szoros összefüggés- 

 ben. Lesz alkalmunk még rámutatni erre a 

 jelenségre oly fajnál, a melyre nézve hazánk 

 nem átvonulási terület, a melynek felvonulása 

 sokkal egyszerűbb és sokkal könnyebben ele- 

 mezhető. 



©í)iiii liei iiev iöeljanbtung bcv einjeíiten Boiieii 



II 



