133 



tásomat, hogy igenis a madarak közvelett je- 

 lentősége megítélhető. 



Különböző belj'en, különböző időben, külön- 

 böző viszonyok közt elejtett és megfigyelt kü- 

 lönböző korú és ivarú madáiiDéldányoktól eredő 

 gyomortartalmaknak huzamosabb időn, de leg- 

 alább is egy éven át nagy sorozatokban való 

 gyűjtése nyiijtja az anyagot ahhoz a statisti- 

 kához, mely a táplálék minőségére, de némi- 

 leg mennyiségére is világot vet ; a fajok napi 

 szükségletének, vagyis fogyasztásuk mértéké- 

 nek tüzetes megállapítása pedig a fogságban 

 tartott madarak élelemszükséglete alapján tör- 

 ténhetik. Ha azután tudjuk, mit és mennyit 

 eszik ez vagy az a faj, hát a szabadban vég- 

 zett megíigj'elésekkel kiegészítve s azokkal el- 

 lenőrizve tapasztalatainkat, bizonyára nyilat- 

 kozhatni fogunk értékükről, nem jóhiszemű- 

 leg, hanem kétségtelenül. 



A táplálék minőségének megállapításában a 

 begy- és gyomortartalmakon kívül vizsgála- 

 taink tárgyi részét alkotjak még, mint a me- 

 lyekre mint positiv anyagra támaszkodhatunk : 

 az i'h'hiombóczol: (Gewölle), bizonyos fajok 

 táplálkozás közben kifejtett mechanikni mwi- 

 I.ájííiiaí, nyomai Qiéldául a harkályok ácsmun- 

 kája, a keresztcsőrűek fenyőtoboz rongálása 

 stb.), sőt az ürülék is és a ragadozó madarak 

 fészkei alatt található maradványok ; ezek min- 

 den esetben már alakjuk nyomán félreismer- 

 hetetlenül következést engednek, micsoda ma- 

 dártól erednek, tehát specifikusan jellemzők. 



A gyomor- és begytartalmak, ételgombóczok, 

 ürülék elemzése egymagában, a helyi viszo- 

 nyok, időszak és az életmód ismerete nélkül 

 azonban azért nem elégséges és sok tévedés 

 szülőoka lehet. Mert például a pacsirta gyom- 



früher aufgestellte Behauptung, dass die mittel- 

 bare Bedeutung der Vögel fcststelUiar sei, ihre 

 volle Bekräftigung findet. 



Magen- imd Kropiinhalte von Vögeln ver- 

 schiedenen Geschlechtes und Alters, die an ver- 

 schiedenen Orten, zu verschiedenen Zeiten und 

 unter verschiedenen Aussen Verhältnissen be- 

 obachtet und erlegt wurden, müssen durch län- 

 gere Zeit — mindestens aber über den Zeit- 

 raum eines Jahres hin — in grossen Suiten ge- 

 sammelt und untersucht werden ; — dieses Ma- 

 terial liefert dann die statistische Grundlage 

 zur Beurtheihing der betreffenden Nahrung in 

 qualitativer, theilweise sogar auch in quantita- 

 tiver Eiclitung. Die genaiie Bestimmung dieser 

 letzteren Frage, das heisst die Feststellung der 

 Menge des täglichen Nahrungsbedarfes oder 

 Nahrungsverbrauches der einzelnen Arten, er- 

 folgt aber am Ijcsten auf Grund der direkten 

 Beobachtung an gefangenen Vögeln. Wenn auf 

 diese Weise der quantitative und qualitative 

 Consum einer beliebigen Art festgestellt ist, so 

 können wir, indem wir diese Kenntniss durch 

 entsprechende Freilebeubeobachtungen ergän- 

 zen und kontrolieren, doch sicherHch uns auch 

 ein Urtheil über ihre Bedeutung bilden, u. zw. 

 eines das nicht auf gutem Glauben, sondern 

 auf zweifellosen Thatsachen fusst. 



Zur Bestimmung der Qualität der Nahrung 

 sind ausser den Magen- und Kropfinhalte noch 

 einige weitere Faktoren in den Ivr-eis der Un- 

 tersuchungen einzubeziehen, da aus denselben 

 ebenfalls positive Daten gewonnen werden 

 können ; es sind dies : die Gewölle, die Spuren 

 mechanischer Arheil, wie sie von gewissen Ar- 

 ten gelegentlich des Nahrungserwerbes vorge- 

 nommen werden (z. B. die Zimmerarbeit der 

 Spechte, Beschädigung der Nadelholzzapfen 

 durch Kreuzschnäbel etc.), die Excremente, 

 endlich die an der Niststelle verstreuten Nah- 

 rungsreste (wie bei den Eaubvögeln). In den 

 meisten Fällen gestatten diese Objekte unver- 

 kennbar einen sicheren Schluss auf ihre Pro- 

 venienz bezüglich der verursachenden Vogel- 

 art, sie sind specifisch charakterisierend. 



Jedoch ist die Analyse der Magen- und Kropf- 

 inhalte, der Gewölle und Excremente an sich, 

 ohne Kenntniss der jeweiligen lokalen Verhält- 

 nisse, der Jahreszeit und der speeiellen Lebens- 

 weise der Art, nicht ausreichend und könnte 

 allein beobachtet, Anlass zu manchem Irrthum 

 geben. Man kann z. B. die Fcldterche auf Grund 



