146 



vetélésen, vagy rendesen? Nagyobb madárcso- 

 poi-tosulásoknak micsoda oka van? 



5. Fiókáik etetése szintén figyelmet kö- 

 vetel; hányszor hoznak a fészekhez eledelt? 

 mit? 



6. Kalitkában tartott madarak elé különböző 

 étel teendő kiválogatásra. Mit esznek elősze- 

 retettel ? mit unnak meg ? Étvágyuk nagysága, 

 illetőleg napi élelcmszükségletük lehetőleg szin- 

 tén megállapítandó, még pedig súlyához, nagy- 

 ságához mérten is. 



7. Kisérletek volnának eszközlendők, vájjon 

 olyan területrészleteken, melyeken a madara- 

 kat oltalmazzuk, szaporodásukat — talán fész- 

 kelő ládikákkal, ültetésekkel — előmozdítjuk, 

 akár rovarok és más káros állatok, akár dud- 

 vák elszaporodása tekintetében, — különbséget 

 olyanokkal szemben, a hol a madarak semmi 

 oltalomban sem részesülnek, sőt üldöztetnek, 

 mutatnak-e ? 



8. Bizonyos fajok szaporodása, mások fogyása 

 mennyiben függ össze a gazdasági viszonyok 

 változásával ? Mennyiben változik, alkalmaz- 

 kodik ez, vagy az a faj a viszonyokkal? 



9. Bizonyos faj egyes egyénei nem-e árul- 

 nak el a faj többi egyéneinek többségével szem- 

 ben eltérő ízlést táplálékuk megválasztásában? 



Céak a főbb dolgokra akartam utalni, hiszen 

 a munkálat folyamatában esetről-esetre merül- 

 hetnek még föl számos tényezők, körülmények, 

 melyek talán, így általánosan beszélve, fonto- 

 saknak nem látszanak. Az alkalom majd meg- 

 tanít többre is. Az azonban kétségtelen, hogy 

 az ilyen módon begyűjtött anyag évenként fel- 

 dolgozva, ingluvialé, ételgombóczok stb. pontos 

 elemzése eredményeinek tanulságaival, esetleg 

 diagrammokban való szemléltetéssel, a táplálék 

 százalékának meghatározásával okvetlen rá- 

 vezet a fajok napi élelemszükségletének és az 

 élelem specifikus minőségének ismeretére, te- 

 hát a gazdasági jelentőség positiv megbirál- 

 hatására. 



Egy oly fontos, úgy tudományos, mint gazda- 

 sági tekintetben oly jelentős feladat előtt, talán 

 már kezdetének kezdetén álliink tehát, mely- 

 nek megoldása immár halasztást nem tür. Meg- 

 nyugvásunkra szolgálhat, hogy habár későn, 

 de még e század alkonyán rakhattuk le azo- 

 kat az alapokat, melyeken a módszeres, rész- 

 letes kutatás a munkafelosztás nag}' elvének 



ist (1er niutlnnaasslichc Grund dei- auftretenden 

 Vogelkoncentrationen ? 



5. Auch die Ernährung der Jungen erfodert 

 Aufmerksamkeit ; wie oft wird Futter zum Nest 

 gebracht ? woraus besteht es ? 



f). Gefangenen Vögeln ist verschiedene Kost 

 zur Auswahl vorzulegen. Was nehmen sie mit 

 Vorliebe ? Wovon werden sie bald überdrüssig ? 

 Auch ist der tägliche Nahrungsverbraucli des- 

 selben festzustellen soweit dies möglich ist, und 

 zwar auch im Verhältniss zur Grösse und Ge- 

 wicht. 



7. Es wäre experimentell zu erhärten, ob 

 zwischen Gebietstheilen, wo die Vögel speciell 

 geschützt und gehegt werden und solchen Lo- 

 kalitäten, wo dieser Schutz nicht stattfindet, 

 wo eventuell sogar die Vögel Verfolgungen aus- 

 gesetzt sind — ob zwischen solchen Lokalitäten 

 Unterschiede bezüglich der Überhandnähme von 

 Insekten oder anderer schädlichen Thiere oder 

 des Unkrautes konstatierbar sind oder nicht ? 



8. Wie hängt die Vermehrung oder die Ver- 

 minderung einzelner Arten an Individuenzalil 

 mit Verschiebungen in den landwirtschaftlichen 

 Verhältnissen zusammen? Inwieweit passt sicli 

 eine oder die andere Art den Verhältnissen an? 



9. Verrathen einzelne Individuen einer Art 

 nicht bei der x^uswahl ihrer Nahrung einen Ge- 

 schmack, dei- vim der Geschmacksrichtung der 

 Individuenmehrzahl jener Art verschieden ist? 



Ich wollte nur auf die wichtigsten Dinge hin- 

 weisen, denn im Verlaute der Arbeit können ja 

 von Fall zu Fall zahlreiche Faktoren auftau- 

 chen, welche uns heute bei oberflächlicher Be- 

 trachtung noch als unwesentliche erscheinen. 

 Die Gelegenheit wird da i;nsere Lehrmeisterin 

 sein. Zweifellos ist es aber, dass ein so gesam- 

 meltes Materiale, welches jährlich bearbeitet, 

 mit den Ergebnissen der genauen Untersuchung 

 von Ingluvialien, Gewöllen etc. belegt, even- 

 tuell durch Diagramme übersichtlich gemacht 

 und durch Percentualbestimmungen der Nah- 

 rungsbestaudtheile erweitert wird, ìinhediììcft 

 zur Kcnnliihft dos täglichen Xaliruiigsver- 

 braucliea der Arten und dessen sperifl.tclier 

 Zusawinensetzung führen rmiss — das liehst 

 also zur Fälligkeit, die wirlschaftliehe Redni- 

 tuvg positiv zu beurtheilen. 



Wir stehen also am ersten Beginne der Lö- 

 sung einer Aufgabe, welche sowohl in wissen- 

 schaftlicher, wie in ökonomischer Beziehung 



