151 



12. §. 



A földrajzi hosszúságok a ferrói délkörtől 

 kezdődöleg számíttassaoak, még pedig azért, 

 mert ez a délkör azt a három világrészt, me- 

 lyek a mi fajaink vonulásánál tekintetbe jön- 

 nek, sehol se metszi, a miért is a keleti hosszú- 

 ságok megszakítatlan számlálására ill. a moz- 

 gási jelenség előrehaladásának vizsgálatára a 

 legalkalmasabb kezdőpontot képezi. 



13. §. 



Minden hosszabb sorozattal biro állomásra, 

 minden zónára, ill. négyszögre vagy más állo- 

 máscsoportra fölállítandó egy aviphsenologiai 

 formula, még pedig a követkéz : 



a) a tavaszi megfigyelésnél megállapítandó 

 a legkorábbi és legkésőbbi érkezés napja, a 

 kettő közötti különbség ingadozás - és a 

 középnap, ill. az érkezés átlagos napja; 



b) az őszi vonulásnál ugyanez az eljárás 

 követendő, ^még pedig az eltávozás legkorábbi 

 és legkésőbbi napja alapján. 



Egy-egy állomás hosszabb sorozatainál tel- 

 jesen ugyanaz az eljárás. 



14. §. 

 A középnap megállapításánál kizárólag az 

 arithmetikai közép számítandó. Ha a^ a^, 

 r/3, . . . a„ az adatok, és számuk n, akkor a közép- 

 napot a következő formula adja : 



«I-M2 + «3 + ••• + O'ii 



n 



15. §. 



A középnap mellett megállapítandó még a 

 eulminatió, mely lehetőleg graphikusan is elő- 

 állítandó. 



16. §. 



Az aviphœnologiai jelenségek a meteoroló- 

 giaiakkal kapcsolatba hozandók, s az ornitho- 

 logusok gondoskodjanak arról, hogy a meteo- 

 rológusokat az ügynek megnyerjék s hogy 

 minden, a mi nekik erre a czélra szükséges, 

 rendelkezésükre álljon. Az e mellett köve- 



§ 12. 

 Die geographischen Längen sollen von dem 

 Meridian von Ferro aus gerechnet werden, 

 u. zw. aus dem Grunde, weil derselbe die als 

 Zugsgebiet in Betracht kommenden drei Welt- 

 theile nirgends schneidet, somit als Ausgangs- 

 punkt für die kontinuierliche Zählung der öst- 

 lichen Längengrade beziehungsweise Fortgang 

 der Bewegungserscheinung am geeignetesten ist. 



§ 13. 

 Für jede Station mit längeren Beobachtungs- 

 reihen, für jede Zone, resp. für jedes Eechteck 

 oder auch für Stationengruppen ist eme avi- 

 pha^nologische Formel aufzustellen u. zw. : 



a) Bei der Frühjahrsbeobachtung ist der 

 früheste und sj)äteste Tag des Erscheinens, der 

 Abstand zwischen beiden (Schwankung) anzu- 

 geben, und das Mittel, resp. der durchschnitt- 

 liche Ankunftstag zu berechnen. 



h) Bei der Herbstbeobachtung ist das gleiche 

 Verfahren zu beobachten und zu befolgen, u. 

 zw. auf Grund des frühesten imd spätestens 

 Tages des Verschwindens. 



Bei längeren Serien eines und desselben Be- 

 obachtungsortes ist ganz dasselbe Verfahren 

 anzuwenden. 



§ 14. 

 Zur Feststellung des mittleren Ankunftstages 

 sollen ausschliesslich die arithmetischen Mittel 

 berechnet werden. Sind n,, (U, a.. . . . ((,, die 



Daten, und 11 deren Anzahl, so wird das Mittel 

 durch die Formel gewonnen 



ti-i + «2 + % + ••• + «)t 



n 



§ 15. 

 Ausser den mittleren Tagen ist die Culmina- 

 tion festzustellen, und womöglich auch gra- 

 phisch zu veranschaulichen. 



§ 16. 

 Die aviphsenologischen Erscheinungen sind 

 mit den meteorologischen zu vergleichen, und 

 sollen die Ornithologen danach trachten, die 

 Meteorologen für die Sache zu gewinnen und 

 ihnen alle nöthigen Mittel zur Verfügung stel- 

 len. Die hieliei zu liefolgendeu Methoden u. s. 



