192-? 



varjii is jelentkezett és liabár a fiatal, röpülni 

 még nem tudó sáskatömeg éppen május köze- 

 pétől június közepéig, tehát akkor, a mikor a 

 varjak az aratás előtti időben a szemeseleséghez 

 nem egyhamar férhettek hozzá, bőséges táplá- 

 lékul kínálkozott: azért a varjak még sem tettek 

 a sáskában számottvevő kárt. 



S végül ha mindehhez hozzáteszem még azt 

 a köztudomású dolgot, hogy a varjak a szántó 

 eke nyomában haladva, vagy a szántáson itt-ott 

 bogarászva a föld felszínére kerülő pajorokat, 

 a vetési pattanóbogarak lárváit (a drótférget) is 

 szedik, akkor megmondtam mindazt, a mi Íté- 

 letem megalkotásánál alapul szolgált. Mindezek 

 alapján a varjakra vonatkozó ítéletem az volt, 

 hogy a varjak inkább kártékonyak, mint hasz- 

 nosak és hogy kártékonyságuk foka első sorban 

 a helyi viszonyoktól függ. Évek hosszáé meg- 

 figyelése arról győzött meg, hogy a varjak ügyét 

 csakis helyi viszonyok alapján lehet eldönteni. 

 Ez tehát teljesen ellenkezik azzal a vélemény- 

 nyel, a melyet Lovassy Sándoe kedves barátom 

 1894-ben kimondott. Én meggyőződtem, hogy 

 a varjak csakis ott kártékonyak, a hol először is 

 fészkelésükre alkalmas hely van és másodszor, 

 a hol agazdasági viszonyok, vagy egyéb állapot 

 (vizes rétség, Holt-Tisza* nyárfása. vén füzese, 

 magas fáju kisebb-nagyobb erdők, lígeteki köny- 

 nyebb és tömegesebb megélhetósöket lehetővé 

 teszi. 



Az ilyen helyen, ha a gazdaember nincsen 

 mindig talpán és szeme nem követi figyelemmel 

 a varjak jövését-menését, nagy kárról lehet szó; 

 de ha résen van akkor ő ugyan megmenekül a 

 kártételektől, de annál inkább bánja azt a 

 szomszédja Olyan helyen, hol a varjú csak 

 rövidebb ".agy hoszabb ideig jelentkezik, a hol 

 pl. csak az aratás és a gabona eltakarítása után 

 jön, a hol csak a réten és szántáson, vagy a 

 már jó megerősödött vetésen kóborol s a hol a 

 szalmakazlak és a cséplőszérü pelyvájában, 



* Iliilt Tiszának, liolt Dunának sat. e folyóknak 

 azon oldalágait nevezik, melyek a folyam szabályo- 

 zása alkalmával a folyótól elvágattak azon czélból, 

 hogy a folyó egyenes és gyorsabb lefolyást kaphasson. 

 A folyótól Így elválasztott ág, álló vizével «holt» folyó 

 lesz. 



Gebiet auch einige Krähen zu sehen waren, 

 und obzwar die junge, noch nicht flügge gewor- 

 dene Heuschreckenmenge eben von Mitte Mai 

 bis Mitte Juni, also zur Zeit wo die Krähen vor 

 der Erntezeit auf leichte Art Sameufutter nicht 

 erlangen, sich als massenhafte Nahrung bot, 

 so fügten di Krähen den Heuschrecken doch 

 keinen bemerkbaren Schaden zu. 



Und wenn ich zu allem dem noch die allge- 

 mein bekannte Thatsache hinzufüge, dass die 

 Krähen dem Pfluge folgend, oder auf dem ge- 

 ])flügten Felde herumjagend die auf die Ober- 

 flächt; gelangten Engerlinge und Larven des 

 Saatschnellkäfers (Drahtwurm) absammeln, so 

 führte ich alles an, worauf ich mein üi-theil 

 gründete. 



Dieses Urtheil lautete, dass die Krähen mehr 

 schädlich als nützlich sind und dass der Grad 

 ihrer Schädlichkeit in erster Reihe von den Lo- 

 kalverhältnissen abhängt. Langjährige Erfah- 

 rung brachte mich dahin, dass man die Bedeu- 

 tung der Krähen blos auf Grund der Localver- 

 hältnisse entscheiden kann. Das widerspricht 

 also gänzlich jener Meinung, welche mein 

 Freund A. v. Lovassy im Jahre 1894 ausge- 

 sprochen hat. Ich gewann die Überzeugung, 

 dass die Krähen blos dort schädlich sind, wo sie 

 erstens einen günstigen Nistplatz haben, und 

 zweitens, wo die landwirthsehaftlichen Verhält- 

 nisse oder andere Umstände (nasse Wiesen, hohe 

 Pappelbäume längs der todten Tisza,'*' alte Wei- 

 denbestände, hochstämmige kleinere-grössere 

 Auen) ihr massenhaftes Vorkommen erleichtern. 

 Wenn der Landwirth auf solch einem Orte nicht 

 auf seiner Hut ist und das Treiben der Krähen 

 nicht immer aufmerksam beobachtet, kann er 

 bald einen grossen Schaden erleiden ; ist er auf 

 seiner Hut, so entgeht er dem Sehaden, abtr 

 um so mehr wird sein Nachbar leiden. An Orten, 

 wo die Krähe sich nur kürzere Zeit, oder eben 

 nur eine gewisse Weile aufhält, wo sie beispiels- 

 weise nach der Ernte und dem Einheimsen an- 

 kommt, wo sie blos auf den Wiesen und ge- 

 ackerten Feldern zu finden ist, wo sie sich auf 

 gut entwickelten Saaten herumtreibt und wo sie 

 auf den Strohtristen, den Spelzen- und Spreu- 



* Todte 'J'isza, todte Donau nennt der Ungar jene 

 Maeanderwindungon dieser Flüsse, welche zufolge der 

 Flussregulierung vom Flusse abgetrennt wurden, da- 

 mit das gerade Flussbett den schnellen Abfluss des 

 Gewässers ermögliche. Im abgetrennten (todten) Fluss- 

 theil bleibt immer stehendes Wasser übrig. 



