228 



varjak összes száma tulaj donképen 5148, de 

 ebből 366 varjú gyomra egészen üres volt s így 

 ez az utóbbi szám a fönnebbi vizsgálati varjú- 

 számban nincsen benne.) A varjakat Körig dr. 

 részint a felettes miniszteriumja, részint a gaz- 

 dasági szaklapokban közrebocsátott saját fel- 

 hívása folytán az egész Németbirodalomból, 

 vagyis a Németbirodalmat alkotó összes kisebb- 

 nagyobi) államokból kapta és minden beérkezett 

 varjúról pontosan följegyezte, hogy honnan való 

 és mikor lőtték ; gyomortartalmát összesen és 

 egyes anyagait külön-külön is megmérte és 

 mindegyiket a maga rovatába pontosan beje- 

 gyezte. Az összes rovatok száma nem kevesebl), 

 mint huszonöt. Az egyes anyagok súlyát eleinte 

 félgrammnyi, későbben csak egy grammnyi pon- 

 tossággal mérte. Hogy ez a munka milyen fá- 

 rasztó és milyen időtrabló lehet, azt csak az 

 tudja megítélni, a ki ezt megpróbálta. Az így 

 összeállított adatait azután, hogy közelségükbe 

 férni lehessen, valamint hogy valami mezőgaz- 

 dasági értékük lehessen, a mezőgazdasági üzem 

 figyelembevétele alapján négy csoportra osztja. 

 Az első, a téli időszak, november 1 3. -ától télen át 

 márczius 4.-éig tart ; a második, a tavaszi, már- 

 czius 5.-étől egészen addig tartott, amíg RöniG dr. 

 a varjak gyomrában első tejes gabonaszemeket 

 nem talált, tehát július 4.-éig ; (ne feledjük, hogy 

 Königsberg , Eörig dr. vizsgálatainak kezdő 

 helye, menunyire északon fekszik !i a harmadik 

 július 5.-étől addig tartott, míg Eörig dr. a varjú 

 gyomrában az első csírázó szemet nem találta, 

 vagyis október l.-jéig: a negyedik csoport a ve- 

 tések ideje november Irí.-éig. 



Mielőtt ezen igen nagyszámú anyag további 

 bontogatásába belemélyednénk, álljunk meg 

 elébb egy perezre és vizsgáljuk meg, hogy váj- 

 jon az a sok megvizsgált gyomortartalom, úgy 

 mint azt Eökig dr. összegyűjtötte és összeállí- 

 totta, a mi kérdésünk, a varjak mezőgazdasági 

 haszna és kártékonysága szempontjából mit ér? 



lentétben Böiiio dr. niúr l.Sí(8-ban irta, hogy a Cori'us 

 covone nálunk Erdclyben éa «egósz Magyarországon» 

 mindenütt össze nem fiiggö telepekben fészkel (Unter- 

 suchungen üb. d. Nahrung d. Krähen, 42. ).) Fönt a 

 szövegben idézett fekete varjú nevén tehát nem a 

 szintén fekete szinű vetési varjút (Corvus /'ruf/ilegun-t, 

 az Alföld pápista varjúját), liaiicm a náhiiik )-itka 

 Corviia coriiiie-t kell értenünk. 



zahl der untersuchten Krähen beträgt eigent- 

 lich 5148, doch davon waren 366 vollkommen 

 leer ; diese letztere Zahl ist in den früheren nicht 

 inbegriffen.) Dr. Eöeig erhielt die Krähentheils 

 durch die Vermittelung seines Ministeriums, 

 theils zufolge seines eigenen Aufiufcs. vrelehen 

 er in den laiidwirthschaftlichenFachblätteru ver- 

 öffentlichte, aus ganz Deutschland, d. li. aus den, 

 das deutsche Eeich bildenden kleinen oder 

 grösseren Staaten; von jeder Krähe wurde 

 pünktlich verzeichnet von wo sie stammt, wann 

 sie geschossen wurde ; den Mageninhalt wog 

 er zusammen, die einzelnen Bestandtheile ge- 

 trennt und führte sie in die betreffenden Eubri- 

 ken pünktlich ein. Die Gesammtzahlder Eubri- 

 ken ist nicht weniger als 25. Das Gewicht der 

 einzelnen Bestandtheile bestimmte er zuerst 

 pünktlich bis auf ein halbes Gramm, später 

 nurmehr auf ein Gramm. Dass diese Arbeit sehr 

 ermüdend und zeitraubend ist, kann nur der- 

 jenige beurtheilen, der es selber versucht hat. 

 Damit die so zusammengestellten Daten weiter 

 verwendbar seien, und damit sie irgend einen 

 landwirthschaftlichen Werth haben, gruppiert 

 er sie dem landwirthschaftlichen Betriebe ent- 

 sprechend in 4 Jahresabschnitte. Der erste, die 

 Winterzeit, dauert vom 13. November bis zum 

 4. März ; die zweite, die Frühjahrszeit, vom 5. 

 März so lange bis Dr. Eörig die ersten inik-li- 

 reifen Körner fand, also bis 4. Juli (vergessen wir 

 nicht, wie hoch Königsberg, wo Dr. Eörig seine 

 Untersuchung begann, im Norden liegt); der 

 dritte Zeitabschnitt währte vom 5. Juli so lange 

 bis Eörig in dem Krähenmagen die ersten kei- 

 menden Körner fand, also bis 1. Oktober; die 

 vierte ist die Saatzeit bis zum 1 2. November. 



Bevor wir zur Besprechung dieses grossen 

 Materiales schreiten, halten wir ein wenig inne, 

 und wollen wir nachsehen, was die vielen un- 

 tersuchten Krähenmägeu, so wie sie Dr. Eörig 

 sammelte und zusammenstellte, vom Stand- 

 punkte der Schädlichkeit und Nützlichkeit der 

 Ki-ähen weith sind. 



Dr. Eörig schon im .Jahr 1898, dass die Rabenkrähe 

 bei uns jenseits des Königsteiges (das alte einstma- 

 lige Siebenbürgen! und in «ganz Ungarn» überall in 

 nicht zusammenhängenden Kolonien niste. (Unter- 

 such, über die Nahrung d. Krähen p. 42.) Unter den 

 oben im Texte erwähnten «schwarzen Krähen)) ver- 

 stehe man also nicht die auch schwarzen Saatkrähen, 

 sondern die hei )ins seltene Rabeiiki'iil)e ((kirrioi co- 

 rone). 



