229 



Legelőször is meg kell jegyeznem, hogy én a 

 valónak megfelelő és helyes módon összegyűj- 

 tött statisztikai adatokat nagyra becsülöm és 

 minden alkalommal készséggel is használtam, 

 mert meg vagyok győződve, hogy míg az egy 

 esetből vagy az egy adatból levont és általáno- 

 sított végső következtetés ezer meg ezer más 

 lehetőséget hagy hátra, addig az ellenkezője, 

 vagyis az ezer meg ezer helyesen összegyűjtött 

 adatból kapott átlag mindig nagyon is közel jár 

 az egy adott esethez, azaz a valóhoz. 



A kérdés most már csak az, hogy vájjon 

 RöEiG dr. helyesen és czéljának megfelelőképen 

 szedte-e össze adatait ? ügy látom, hogy nem. 



Midőn Bőrig dr. a varjak mezőgazdasági ér- 

 tékének megitélhetése végett biztosabb alapot 

 keres, kimondja, hogy «ennek a legvilágosabb 

 bizonyítékát úgy kapjuk meg, hogyha lehetőleg 

 sok, különböző évszakban és különböző helyen 

 lőtt példány gyomortartalmát megvizsgáljuk, 

 mert azután pontosan (in genauer Weise) tájé- 

 kozódhatunk a tápláló anyagok fajáról. Az így 

 kapott eredményt ki lehet ugyan egészíteni és 

 tökéletesíteni a közvetetlen megfigyelések figye- 

 lembe vételével, lényegét azonban ezek nem 

 fogják megváltoztatni» (I. 36. L). így Eörig dr. 

 Tehát már eleve is kizárja, hogy ő a közvetetlen 

 megfigyelést, azt, a mit az ember lát. figyelembe 

 vegye, vagy legalább nagyobb értéket tulajdonít- 

 son neki. 



Ha RöRiG dr. az első évben még nem is he- 

 lyezett súlyt a közvetetlen megfigyelésre : az 

 első év végén mégis csak gondolkozóba kel- 

 lett volna esnie azokon a leveleken és irodalmi 

 adatokon, a melyeknek legtöbbje a közvetetlen 

 megfigyelésből eredt s melyeket ö második dol- 

 gozata végén (I. 83 — 104. 1.) közöl. Ezekből lát- 

 juk, hogy EöRiG dr. levélbeli és irodalmi adatai- 

 ból 40 a varjak kártékony volta, 11 adat hasz- 

 nuk mellett szól; 3 adat pedig olyan se-se: 

 van haszon és kár is és legtöbbször azt lehetne 

 mondani, hogy a kár kisebb a haszonnál s így 

 tehát a varjak mégis csak hasznosak. E szerint 

 a varjak ügye úgy áll, hogy kárukra 40, javukra 

 pedig 14 adat szól. 

 Aquila, vm. 



Zuerst muss ich bemerken, dass ich dem Le- 

 ben entsprechende und auf eine richtige Weise 

 gesammelte statistische Daten hoch schätze 

 und sie bei jeder Gelegenheit benütze, denn ich 

 bin überzeugt, dass während eine verallgemei- 

 nerte Schlussfolgerung, welche von einer An- 

 gabe oder einem Fall gezogen wurde, mehrere 

 Tausende von Möglichkeiten übrig lässt, das 

 Entgegengesetzte aber, also der von mehreren 

 Tausend Fällen genommene Durchschnitt, im- 

 mernahe steht einem gegebenen Falle, d. h. der 

 Wirklichkeit. 



Die Frage ist jetzt nur die, ob Dr. Rörig seine 

 Daten richtig und seinem Ziele entsprechend 

 sammelte. Wie ich es sehe, so ist dies nicht der 

 Fall. 



Indem Dr. Eöeig zur Beurtheilung der land- 

 wirthschaftlichen Bedeutung der Krähen eine 

 sichere Grundlage sucht, sagt er, dass man «den 

 klarsten Nachweis erhält, wenn man den Magen- 

 inhalt möglichst vieler Krähen zu verschiede- 

 nen Jahreszeiten und an verschiedenen Orten 

 erlegter Individuen untersucht, weil man als- 

 dann in genauer Weise sich über die Art der 

 Nahrungsstofl'e zu informieren vermag. Das hie- 

 durch erhaltene Resultat mag durch Berück- 

 sichtigung direkter Beobachtung wohl ergänzt 

 und vervollständigt werden, wird im wesentli- 

 chen di;reh dieselbe jedoch nicht zu ändern 

 sein.» (I. p. 36.) Das ist Dr. Rörig's Meinung. 

 Er schlichst also schon von vornhinein aus, 

 dass er die unmittelbare Beobachtung, also das, 

 was man sieht, in Betracht ziehe oder demsel- 

 ben einen grösseren Werth zuschreibe. Wenn 

 Dr. PiÖRiG im ersten Jahre auf die unmittelbare 

 Beobachtung noch kein besonderes Gewicht ge- 

 legt hat : am Ende des ersten Jahres hätte er 

 doch über jene Briefe und litterarischeu Anga- 

 ben nachdenken müssen, von denen die mei- 

 sten aus iinmittelbarer Beobachtung entspran- 

 gen und welche er am Schlüsse seiner zweiten 

 Arbeit |I. p. 83 — 104) mittheilt. Aus diesen er- 

 sehen wir, dass aus den brieflichen und litte- 

 rarischen Angaben Dr. Rörig's 40 die Schäd- 

 lichkeit der Krähen. 11 ihre Nützlichkeit bezeu- 

 gen ; 3 Angaben sind unentschieden : die Ki-ä- 

 hen schaden und nützen, und man konnte mei- 

 stens sagen, dass der Schaden geringer ist als 

 der Nutzen und dass die Krähen doch nützen. 

 Somit stände die Krähenfrage so, dass zu ihrem 

 Nachtheil 40, zu ihrem Vortheil 14 Angaben 

 wären. 



30 



