333 



a májusi 206 adat : 1899. évi auguEztus haváról 

 van 7 adat. holott június haváról 454. S ez a 

 szélsőség még nagyobb a többi két varjú össze- 

 geinél. (1899-ben a szeptemberi 20 varjúval 

 szemben, ott van azonnal az októberi 541 adat !) 

 Már pedig hogy ha két dolgot igazságosan össze 

 akarunk egymással hasonlítani, akkor legelső 

 feladatunk az, hogy azt egymással egyenlő hely- 

 zetben, egyenlő körülmények között, azaz úgy 

 hasonlítsuk össze, hogy e latolgatásunkban 

 már előzetesen is ne legyen benne olyan rejtett 

 különbség, a mely eljárásunk helyességét már 

 előre is kizárja. Az nem igazságos, nem helyes 

 és így helyét sehogyan meg nem álló eljárás, ha 

 RöEiG dr. fülvesz 1898-ban augusztusban egy 

 vetési varjut és májusban 206 darabot. Ha a 

 dolgot közvetetlenül megfigyeljük, minta hogyan 

 BÖEiG dr. nem akarja tenni, és megfontoljuk, 

 hogy májusban, a mikor egyrészt a rovarok 

 világa legélénkebb, mikor különböző fejlődés- 

 közi alakjukban a legszámosabban jelentkeznek 

 s a mikor másrészt viszont a mezőgazdasági 

 termékeink (vetéseink» állapota majdnem mind 

 olyan, hogy a vaíjú benne kárt többé nem tehet, 

 akkor beláthatjuk, hogy ez, ha gyomrát ki akarja 

 elégíteni, akarva, nem akarva, a rovarokra szo- 

 rul, azaz hasznot tesz. Ellenben augusztusban 

 (nyugoti Poroszországban, a honnan Körig dr. 

 az itt szóban lévő egy adatát vette, Josephsdorf 

 p. Plusnitz, 1898. aug. 14.), a rovarok világának 

 már vége, mert ha akadt is néhány mezei po- 

 loska, sáska és más, az már mind jelentéktelen 

 a tavaszi tömeghez képest ; a gabonanemük 

 azonban ilyenkor már javában érnek vagy éret- 

 tek is. 



Ilyen körülmények közölt a helyzet válto- 

 zik, a varjú már nem kap rovart, legalább nem 

 eleget, még ha utána is járna, a mag pedig lép- 

 ten-nyomon kínálkozik, tehát ha rosszából való 

 varjú, mely a rablást megszokta, kárt tehet is. 

 Lám ! EöRiG dr. augusztusi varja gyomrában 

 azonban nincs is egyéb, mint két gramm kő- 

 törmelék és 5 gramm árpa! (II. [118]. 1. 360. 

 adat.) Igazságos-e az? 



A fönnebbi adatot csak találomra vettem ki. 

 De ez is mutatja, hogy Piörig dr. adatainak össze- 

 állításában már benne van a hiba. És miért ? 



stehen der einen Augustangabe 206 Maiangaben 

 entgegen ; im Jahre 1 899 finden sich 7 August- 

 angaben, im Juni dagegen 454. Und bei den 

 andern Krähen sind die Extreme noch grösser, 

 lim Jahre 1899 finden wir neben den 20 Sep- 

 ; temberangaben sofort 541 Oktoberdaten. ) Wenn 

 wir aber zwei Sachen mit einander gerecht ver- 

 gleichen AvoUen, so ist es unsere Hauptpflicht, 

 beide in gleiche Lagen und unter gleiche Yer- 

 hältnisse zu bringen, das heisst wir haben 

 sie so zu vergleichen, dass zwischen den- 

 selben schon a priori kein Unterschied vorhan- 

 den sei, welcher die Piichtigkeit unseres Ver- 

 fahrens schon im Yorhineiu ausschliesst. Das 

 ist kein i-ichtiges Yerfahren, wenn Dr. Börig im 

 Jahre 1898 im August eine Saatkrähe nimmt 

 und im Mai 206. Wenn wir die Sache unmittel- 

 bar betrachten, wie das eben Dr. Piörig nicht 

 machen will und zu Gemute führen, dass im 

 Mai einerseits die Insektenwelt am lebhaftesten 

 erscheint und die einzelnen Entwickelungs- 

 stadien der Insekten am zahlreichsten aufzu- 

 finden s'nd, andererseits aber, dass der Zustand 

 unserer laudwirthschaftlichen Produkte (Saaten) 

 zumeist ein derartiger ist, dass die Krähe hier 

 nicht mehr schaden kann, so werden wir finden, 

 dass die Krähe, wenn sie ihren Magen füllen 

 will, nothwendigerweise gezwungen ist Insekten 

 zu fressen, d. h. zu nützen. Im August dagegen 

 (in Westpreussen, Josephsdorf bei Plusnitz. von 

 wo Dr. EüRiG seine Angabe vom 14 August hat). 

 neigt das Insektenleben seinem Ende zu, denn 

 wenn man auch noch einige Feldwanzen, Heu- 

 schrecken und anderes antrifft, ist dies alles, 

 im Verhältnisse zum Frühjahr, unbedeutend: 

 die Getreidearten aber reifen (in Norddeutsch- 

 land), oder sie sind auch schon reif. Unter sol- 

 chen Umständen ändert sich die Lage ganz : 

 die Krähe findet keine Insekten mehr, oder wenn 

 sie ihnen auch nachjagen sollte, wenigstens 

 nicht zur Genüge, den Samen aber findet sie 

 auf jeden Sehritt und Tritt und wenn wir es 

 mit einer schlimmen Krähe zu thun haben, 

 welche an das Rauben gewöhnt ist, so kann sie 

 schaden ! Und siehe, Dr. Eökig's Augustskrähe 

 hat auch nichts anderes im Magen, als 2 gr 

 Steine und ."i gr Gerste. (II, p. 118. 360 Angabe.) 

 Ist das Richtigkeit ? 



Die obige Angabe nahm ich nur auf das Ge- 

 rathewohl und sie zeigt, dass schon die Zu- 

 sammenstellung der Dr. EöRio'schen Daten 

 fehlerhaft ist. Warum ? 



