2H4 



zülja. A ;5Í)4 varjúból 208-nak gyomrában csak 

 lótrágya van s a melyben ez sincs, abban ten- 

 geri bomok, csigabáz-törmelék, kö vagy egyben 

 balmaradék van. A lótrágya átlag 4'6 gr, mert 

 ba egyik-másik varjúban csak félgrammnyi 

 mennyiség akadt, került sok olyan is, a mely- 

 ben 9— 115 gr is volt. A varjak gyomrának 

 többi tartalma; tengei-i binar, disznóserte, po 

 hánka-mag (egyben l'O gr, s egy másikban 4'0 

 gr), kagylóhéj, tojáshéj, légybáb (tonnabáb egy- 

 ben 0'5 gr), moha, szalma, fásgyökér, gesztenye- 

 darab, nszi'ibogár (Dytiscus), pelyva, kötőfonál, 

 pamuk, borsó (egyben l^S gr) egérmaradék (egy- 

 ben 3 00, egyben 3'6 és egyben 15 gr-nyi men- 

 nyiség), drótféreg (05 gri, bogár- és póktörme- 

 lék (együtt 1-0). 



Ez a kiirföldi öbölrekesztőről való adat tehát 

 szaporítja először is a számot, mert ez a 8 napi 

 394 adat a hamvas és fekete varjakra vonatkozó 

 összes 3294 adatának 12o/o-a! És másodszor, 

 mert ezen, a varjaknak kedvező nagy adat a 

 végső összegben benne marad, az lényegesen 

 módosítja az általánosított Ítéletet is. 



És nemcsak a fönnebbi, sarkaui adat ilyen, 

 hanem ilyen a többi nagy adat is. Az 1898. évi 

 májusi adat. mely a vetési varjakról szól, 206 

 varjngyomorról számol be ; ebből 108 darab 

 máj. 1 1 .-ére és egy községre esik (Langankenbőh 

 Kelet Poroszországból való), míg a többi 98 adat 

 7 községliől került össze. Az 1899. évi júniusi 

 adat, mely szintén a vetési varjura vonatkozik, 

 454 varjugyomorról számol be ; ebből 53 darab 

 június l.-ére és 372 drb 2.- ára jut s ez a két na- 

 pon lőtt 4á5 varjú szintén egy helyről (Klein- 

 Lutauból, Nyugat-Poroszországból) való. 



Ha ezeket, az így összekerült adatokat sze- 

 münk előtt tartjuk és közvetetlen megfigyelések 

 utján szerzett tapasztalat folytán megfontoljuk 

 hogy ezek az adatok nagyon is aránytalanok 

 mert míg az egyik részen sok adat van, a mely 

 olyan helyről került ki. a hol a varjú kárt egy 

 általában nem tehet (pl. a sarkaui adatok), ad_ 

 dig a másik részen, a hol a varjú kárt tehetett 

 volna (pl. u josephsdorfi) 1898. évi aug. 14-iki 

 adat), a varjak terhére csak kevés adat van föl- 

 véve : akkor nyilvánvaló, hogy ezekből az ada- 

 tokból a számtani átlagot kiszámíthatjuk ugyan, 



Kräheumägen. Von den 394 Krähen ist in 208 

 Mägen nur Pferdemist und worin auch dieses 

 nicht ist, so findet man darin Seesand, Schnecken- 

 gehäusereste. Steine, oder — in einem — Fisch- 

 theile. Pferdemist enthalten sie durchschnittlich 

 4-"6 gr und wenn in maucliem Kräbenmagen nur 

 ein halber Gramm zu finden war. so waren viele 

 andere, in denen 9 — 1 P.) gr waren. Der übrige 

 Inhalt war Seetang, Schweinsborsten, Buch- 

 weizen (in einer PO gr, in der anderen 4"0 gr), 

 Muschelschale, Eierschale, Fliegentönchen (0-5 

 Gramm), Moos, Stroh, holzige Wurzeln, Kasta- 

 uientbeile, Schwimmkäfer, Spelzen, Bindefaden, 

 Erbsen (P5 gr), Mäusereste (in einer 3*00, in 

 der zweiten 3'6, in der dritten P5 gr), Draht- 

 würmer (0'5), Käfer- und Spinnenreste (zu- 

 sammen PO gr». 



Diese Angaben von der kurischen Nehrung 

 vermehren in erster Picihe die Zahl, denn diese 

 394 Angaben von 8 Tagen bilden 12 ", n der Ins- 

 gesammtzahl 3294, welche sich auf alle Nebel- 

 und Eabenkrähen bezieht, und zweitens, weil 

 diese, für die Krähen günstige grosse Angabe 

 auch in der Endsumme bleibt, so beeintlusst sie 

 wesentlich auch das allgemeine Urtheil über 

 die Bedeutung der Krähen. 



Und es ist nicht blos die obige Angabe von 

 Sarkau eine solche, sondern so sind fast alle 

 grösseren Angaben. Die Maiangaben von 1 898, 

 welche sich auf die Saatkrähe beziehen, ent- 

 halten 206 Krähenmägen ; davon fallen auf 

 den II. Mai und auf eine Ortschaft (Langanken, 

 Ostpreussen) 108, während die übrigen 98 An- 

 gaben von 7 Gemeinden herrühren. Die 1899-er 

 Juniangaben, welche sich ebenfalls auf die Saat- 

 krähe beziehen, geben Aufschluss von 454 

 Kräbenmagen ; davon entfallen 53 Stück auf 

 den 1. und 372 St. auf den 2. Jiini, imd diese, 

 in zwei Tagen erlegten Krähen stammen auch 

 von einem Orte (Klein-Lutau, Westpreussen). 



Wenn wir diese, so zusammengebrachten Da- 

 ten vor Augen halten, und auf Grund unmittel- 

 barer Beobachtung uns überlegen, dass diese 

 Angaben in keiner Proportion miteinander 

 sind, denn während auf der einen Seite viele 

 solche Angaben dasind, welche von solchen Or- 

 ten stammen, wo die Krähe gar keinen Schaden 

 machen kann (Sarkauer Angaben), auf der an- 

 deren Seite aber, wo sie hätte schädlich sein 

 können (das Josephsdorfer Datum vom 14. Aug. 

 1898), nur wenige, so steht es fest, dass man 

 von solchen Angaben wohl ein mathematisches 



