Í235 



de az nagyou is veszedelmesen hasonlít majd a 

 példaképen felhozott és önkényesen összeállított 

 birtokstatisztikámhoz. 



Vizsgálódjunk azonban még tovább. Nagyon 

 tömeges adat a hamvas és fekete varjakról szóló 

 1899. évi októberi szám: 541 varjugyomorról van 

 szó. Ezek az adatok származásuk helyére nézve 

 már nem olyan aránytalanok, mint az előbbiek^ 

 mert Posenból, Porosz- Sziléziából, Kelet- Porosz- 

 országból, Brandenburgból, Mecklenburg-Schwe- 

 rinből, Szásztartományból és a szász királyság- 

 ból származnak és egyes államok között leg" 

 alább látszólag egyenletesen oszlódnak meg' 

 bár Kelet-Poroszország itt is 242 adattal fogla 

 helyet, kolott a Német birodalom többi államá- 

 ból egy adat sincs. A közlött adatokból kiderül, 

 hogy a fönnebb felsorolt tartományokban és 

 királyságban Porosz- Szilézia kivételével * a földi 

 poczok (egér) előfordult és hogy az 541 varjúból 

 csak 47 varjúban (az októberi számnak csak 

 S'GSo/o-ában) összesen 52 darab egérre való nyo- 

 mot talált ; ebből a 47 egérfogyasztó varjúból 

 csak kettő került Kelet-Poroszországból, holott 

 EÖEiG dr. onnan, mint fönnebb emiitettem, 24;i 

 darab varjut kapott. E szerint Kelet-Porosz- 

 országban — az előttünk lévő adatok alapján — 

 1899-ben a dolmányos varjú ( — C. corjtLv — , mert 

 a fekete varjúról, — C. corone — nincs adat) na- 

 gyon jelentéktelen kárt tett az egérben, mert a 

 lelőtt 243 darab varjúnak csak 0-82o/o-ában volt 

 egérnyom. 



Ezzel az állapottal szemben nézzük most már 

 az előző évi októberi adatokat s a melyek szin 

 tén a dolmányos és fekete varjúról vallanak és 

 majdnem ugyanarról a tájékról, a Németbiroda- 

 lom északkeleti tájáról valók : számuk a követ- 

 kező évinél jelentéktelenebb, csak 181 s ebből 

 178 adat a dolmányos, 3 adat a fekete varjura esik. 

 Ebben az esztendőben látjuk, hogy Keleti-Porosz- 

 országban, Posenben, Porosz-Sziléziában egér- 

 járás volt, mert a megvizsgált varjugyomrokban 

 az egérmaradék igen gyakori. A megvizsgált 

 181 varjugyomorból 78-ban összesen 93 darab 

 egérre, helyesebben mondva földi poczokra 

 valló nyomok vannak. Ez azt jelenti, hogy e 

 tájon 1898-ban a varjak 43*09 o/o -a egérrel élt 

 (egy évvel későbben, mikor az egérjárás elmúlt. 



* Lehet, hogy Sziléziában szintén akadt egér, de ez 

 a tartomány az 1899. évi októberi adatok között csak 

 3 adattal vesz részt. 



Mittel bekommen kann, aber es wird meiner, 

 beispielweise angeführter und willkürlich zu- 

 sammengestellten Besitzstatistik in grossem 

 Maasse ähnlich bleiben. 



Setzen wir nun die Untersuchung fort. Eine 

 grosse Angabe ist die vom Oktober 1899, welche 

 sich auf die Nebel- und Rabenkrähe bezieht ; 

 es handelt sich um 541 Krähenmägen. Diese 

 Angaben sind ihrem Ursprünge nach nicht so 

 unproportionirt, wie die früheren, weil sie von 

 Posen, Preussisch-Schlesien, Ostpreussen, Bran- 

 denburg, Mecklenburg-Schwerin, aus der Pro- 

 vinz Sachsen und dem Königreiche Sachsen 

 entstammen und zwischen den einzelnen Staaten 

 ziemlich gleich vertheilt sind, obzwar Ostpreus- 

 sen hier mit 242 Angaben vertreten ist, wo doch 

 die früher nicht erwähnten StaatenDeutschlands 

 keine Angaben liefern. Aus den mitgetheilten 

 Angaben geht hervor, dass in den angeführten 

 Provinzen, und dem Königreiche (Preussisch- 

 Schlesien ausgenommen),* die Feldmaus hauste 

 und dass, von den 541 Krähen nur in 47 Mägen 

 (8'68o/o der Oktoberangabeni zusammen 52 

 Mäusespuren da waren. Von diesen 47 mäuse- 

 i fressenden Krähen waren nur 2 aus Ost-Preus- 



I 



sen, wo doch Dr. Eörig, wie ich früher erwähnte, 

 von dort 243 Krähen erhielt. Somit schadete 

 die Nebelkrähe (denn von der Rabenkrähe ha- 

 ben wir keine Angaben) laut den uns vorliegen- 

 den Angaben im Jahre 1899 sehr unbedeutend 

 den Mäusen, weil von den geschossenen 243 

 Krähen Mos 0-820/0 waren, welche Mäusespuren 

 enthielten. 



Betrachten wir nun die Oktoberangaben vom 

 vorigen Jahre, welche sich ebenfalls auf die 

 Nebel- und Rabenkrähe beziehen und fast aus 

 demselben Theile Deutschlands stammen. Ihre 

 Anzahl ist geringer als ein Jahr zuvor, sie ist 

 blos 181, davon beziehen sich 178 Angaben auf 

 die Nebelkrähe, 3 auf die Rabenkrähe. In die- 

 sem Jahre sehen wir, dass in Ostpreussen, Po- 

 sen, Preussisch-Schlesien ein Mäusejahr war, 

 denn in den untersuchten Krähenmägen traf 

 man Mäusespuren sehr oft an. In den unter- 

 suchten 181 Mägen waren in 78 Stück 93 Mause- 

 spuren. Das bedeutet so viel, dass 48'09<'/o der 

 Krähen dieser Gegend im Jahre 1898 von Mäu- 

 sen lebten (ein Jahr später, nachdem das Mäuse- 



* Möglich, dass in Schlesien damals auch ein 

 Mänsejahr war, doch ist diese Provinz im Jahre 1899 

 unter den Oktoberangaben blos mit 3 Fällen vertreten. 



