242 



szinéhez, csirázik és ki is hajt. Nos a varjak 

 jelentékeny része innen, valamint a cséplő- 

 helyek, a szérűk, az utak mentén, továbbá a 

 gazdasági udvarokban is elég bőven szedhet 

 csirás magot. Tehát, mert ez is csirás, az már 

 azonnal <imagától értődőleg» csak a vetésből 

 származhatik ? Bizonyára nem. E szerint tehát 

 az a mennyiség, a melyet Eörig dr. e czímen a 

 varjú bünkrónikájában följegyez, hogy az a vetés- 

 ből, mint jol. csirás búzát 1004-5 gr-t + 108 gr-t, 

 azaz összesen 111ä-5 gr búzát rabol, megint 

 semmi tekintetben nem függ össze az élet való- 

 ságával. Ezt ■ — sajnos — megint csak a közve- 

 tetlen megfigyelés tanitja. 



De elég legyen ennyi is. így vizsgálódik 

 EÖEiG dr. a többi gabonanemtíeken is végig s 

 eljárásának eredménye azután az, hogy a ham- 

 vas és fekete varjú a vizsgálat három évében, a 

 búzában 2436'0 gr., a rozsban 1160-0 gr., a 

 zabban 675-5 gr., az árpában pedig 2076"5 gr. 

 kárt tett, vagyis hogy világosabban beszéljek, 

 abban a 3259 drb megvizsgált és némi tartalom- 

 mal biro varjúgyomorban e három év alatt ösz- 

 szesen csak 6 kg. és 34 dgr. gabonanemüt talált ! 

 Azonban : se baj ! Lesz még abból is több, csak 

 a módját kell érteni. A'^égre is ha H259 drb var- 

 júban 3 év alatt összesen csak 6 kg. gabona- 

 nemüt találunk, ez bizony nem volna kár ; ezért 

 a varjak ellen nem érdemes vádaskodni. 



Ámde EöEiG dr.-nak számítása olyan hólyag- 

 szerű valami, a mit bizonyos — talán vég- 

 telen — határig mindig jobban és jobban lehet 

 fel, meg felfújni, hogy nagysága növekedjék. 

 EÖBiG dr. tehát következőképen fújja a maga 

 mutatós hólyagját. 



kimutatja, hogy az ő 5148 gyomorvizsgála- 

 tából az derül ki, hogy egy-egy megvizsgált var- 

 jura ebből átlag 7'4 gr. jut. Ez kevés, mert a 

 külön folytatott etető kísérletei azt mutatják, 

 hogy a varjúnak átlag és naponként 35 gr.-nyi 

 táplálékra van szüksége, a melyből '/lo növényi 

 és ''/io állati származású. 7"4 gr. a 35 gr. ban 

 hányszor foglaltatik ? 7 X 5 = 35 ! E szerint a var- 

 jak — a szegények ! - nem viselkedtek jól, keve- 

 set ettek ! A megállapított mennyiségnek csak egy 

 ötödét ették meg. Segítsünk a bajukon és szoroz 

 zuk meg ez oknál fogva a gyomrukban talált bú- 

 zát, rozsot, árpát stb, vagyis a 6'34 kg.-ot. De e? a 

 mennyiség még így is kevés lesz : Eörig dr. tehát 



Samens bleibt nahe der Enlnberfläcbe, keimt 

 und treibt auch aus. Ein bedeutender Tbeil der 

 Krähen kann hier auch auf den Druschplätzen, 

 Tennen und an den Strassenrändern, dann in 

 den Gehöften genug keimenden Samen auf- 

 klauben. Nun aber, weil dieser Samen auch 

 keimt, stammt er schon sofoii «selbstverständ- 

 lich» von der Saat? Wahrlieh nicht. Mithin 

 hängt diese Menge, welche Dr. Eörig in der 

 Lasterkronik der Krähe verzeichnet, wonach sie 

 von der Saat z. B. als gekeimten Weizen 1004"5 

 gr. + 108gr., insgesammt 1112'5gr. raubt, in 

 keiner Hinsicht mit der Wirklichkeit zusammen. 

 Dies lehrt wieder nur die umnittelbare Beobach- 

 tung. 



Soviel möge genügen. In derselben Weise 

 setzt Dr. Eökig seine Untersuchung auch an den 

 übrigen Getreidearten fort und das Eesultat 

 seines Verfahrens ist, dass die Nebel- und 

 Eabenkrähe während der drei Untersuchungs- 

 jahre im Weizen 2436'0 gr., im Eoggen 1 KiO'O 

 gr., im Hafer 675-5 gr., in der Gerste aber 

 2076'5 gr. Sehaden machte, oder deutlicher aus- 

 gedrückt, dass er in den untersuchten und 

 einigen Mageninhalt aufweisenden 3259 Stück 

 Krähenmägeu während der drei Jahre blos 6 

 Kg. und 34 Dgr. Getreide fand. Das stört jedoch 

 nicht. Man kann daraus mehr machen, nur 

 muss man seine Sache verstehen. SchUesslich 

 wenn wir in 3259 Krähen in drei Jahren im 

 Ganzen nur G kg. Getreide vorfinden, so wäre 

 dies gewiss kein Schaden, und man hätte kei- 

 nen Grund die Krähen anzuklagen. 



Dr. Eörig's Eechnungsweise hat jedoch etwas 

 blasenartiges an sich ; man kann sie bis zu 

 einer gewissen Grenze und darttl^ei- ausdehnen. 

 Dr. Eörig verfährt, wie folgt. 



Er zeigt, dass, laut seiner Untersuchung der 

 5148 Mägen, auf eine Krähe durchschnittlich 

 7'4 gr. Mageninhalt entfällt. Das ist wenig, 

 denn seine, anderenorts gemachten Fütte- 

 rungsversuche zeigten, dass eine Krähe durch- 

 schnittlich und täglich 35 gr. Nahrung benö- 

 thigt, wovon ^,'10 pflanzlichen, ^/lo thierischen 

 Ursprunges sind. Theilen wir 35 mit 7, bekom- 

 men wir 5, d. b. die Krähen nahmen statt 35 gr. 

 ])los ein Fünftel davon. Somit führten sich die ar- 

 men Krähen nicht brav auf, sie assen zu wenig! 

 Um diesem abzuhelfen, multiplizieren wir den in 

 ihrem Magen gefundenen Weizen, Eoggen, Hafer 

 u. s. w., nämhch die ß-34 kg. Diese Menge wird 

 jedoch auch so noch gering sein : Dr. Eörig mul- 



