245 



És mintbogy egy kis nyúlfi -1 márkát ér, a kár 

 nagysága . . . 14.600 márka. 



így számítgat Eöricj dr. a foglyokkal, a fogoly- 

 és fáezántojásokkal is. Ezt azonban már nem 

 részletezem és érjük be azzal a végösszeggel, 

 hogy a 3269 drb hamvas és fekete varjú az apró 

 vadban 29,100 márkányi kárt tett. Ha most 

 hozzáadjuk a gabonanemű ékben az elébb kitün- 

 tetett veszteséget is, akkor az összes kár 47.100 

 márka lesz, a melyből egy-egy varjura 14"4 

 márka jut. 



így számítja Eörig dr. a kárt. Hogy számítása 

 alap nélkül való, úgy hiszem, hogy azt esetről- 

 esetre eléggé kimutattam. 



17. Ä varJaJv akozta hat^zoii. 



Lássuk most a hasznot. Ez is tanulságos és 

 érdekes, noha már előre is ki kell jelentenem, 

 hogy az is messze maradt a valóságtól. 



A fekete és a dolmányos varjú azzal hajt hasz- 

 not, hogy eszi a földi poczkot (köznyelven szólva 

 a mezei egeret, Mici'ohi», vagy a mint máskép 

 is hívják, ^n'H-o/(( ari'afe-t) és mohón pusztítja 

 a kártékony rovarokat is. 



Lássuk elébb a poczkokat. A 3259 varjugyo- 

 morban összesen annyi nyomot (poczok-szőrt 

 és iioczok-csontoti talált, hogy abból csak 398 

 drb-nak az elfogyasztására lehet következtetni, 

 Súlyuk 1 728"5 gr. s az elköltött összes varju- 

 tápláléknak o'Bo/o-át teszik. Eörig dr. erre meg- 

 jegyzi, hogy «későbben látni fogjuk, hogy az ez 

 által keletkező hasznunk milyen jelentékeny». 

 T. i. ne feledjük, hogy hátra van még a szorzás. 

 Ezt azonban most már csak mérsékelten foly- 

 tatja : csak 365-tel szoroz és így megtudjuk, 

 hogy 398 poczokból hogyan lesz 145.270 darab ! 

 És minthogy egy poczok elpusztításával Rökig 

 dr. saját szabású föltevése szerint iII. 341. 1.) 

 1000 gazdasági növéayt mentünk meg, a mely 

 2"5 négyszögméternyi területen terem, akkor a 

 fönnebbi szorzati eredménynyel 145 morgennyi 

 föld termését mentettük meg, vagy ha egy mor- 

 gen 100 márkát jövedelmez, akkor összesen 

 14.500 márkányi hasznunk volna. 



14.000 márka szép pénz. És csakugyan a 

 varjú menti azt nekünk meg"? Félek, hogy e 



A(ßulu. Vili. 



vidieren, sondern blos 365 zu multiplizieren. 

 Und weil ein .Junghase 2 Mark werth ist, so 

 wäre die Grösse des Schadens .... 14.600 Mark. 



Und so treibt Dr. Rörig seine Eechnerei auch 

 bei den Rebhühnern, Rebhühner- und Fasanen- 

 eiern. Doch das detailliere ich nicht mehr, und 

 begnügen wir uns mit der Endsumme, dass die 

 3259 Nebel- und Rabenkrähen im Kleinwild 

 einen Schaden von 29.100 Mark machten. Wenn 

 wir nun den in den Getreidearten ausgewiese- 

 nen Schaden hieherschlagen, so wird der ganze 

 Schaden 47.100 ]\lark ausmachen, wovon auf 

 eine Krähe 1 4*4 Mark entfallen. 



So berechnet Dr. Rörig den Schaden. Dass 

 seine Berechnung des Grundes entbehrt, das 

 glaube ich, von Fall zu Fall genug nachgewie- 

 sen zu haben. 



17. Die Xützlichkeit der Krähen. 



Betrachten wir nun den Nutzen. Das ist auch 

 sehr lehrreich und interessant, obzwar ich schon 

 im Vorhinein bemerke, dass auch dies von der 

 Wahrheit weit entfernt bleibt. 



Die Raben- und Nebelkrähe uützt damit, dass 

 sie die Feldmäuse (Microtus oder Arvicola ar- 

 valis) frisst, und fleissig die schädlichen Insek- 

 ten vertilgt. 



Besprechen wir zuerst die Mäuse. In den 3259 

 Krähenmägen fand Dr. Rörig zusammen so viel 

 Siiuren (Mäusehaare, Mäuseknochen), dass er 

 davon blos auf die Verzehrung von 398 Mäusen 

 folgern kann. Ihr Gewicht beträgt 1728'5 gr. 

 und sie bilden 5'8o/o der ganzen Kräheunahrung. 

 Dr. Rörig bemerkt, dass «wir später sehen wer- 

 den, wie bedeutend der uns dadurch erwachsene 

 Vortheil ist». Vergessen wir nämlich nicht, dass 

 die Multiplikation noch übrig ist. Diese gebraucht 

 Dr. Ei)RiG nur auf eine massige Weise : er mul- 

 tipliziert blos mit 365 und so erfahren wir. wie 

 es möghch wird aus den 398 Mäusen 145,270 

 Stück zu machen. Und indeip mau mit dem 

 Vertilgen einer Feldmaus, nach Dr. Rörig's eige- 

 ner Annahme, (II. p. 341) lÒOO landwirthschaft- 

 liche Pflanzen rettet, welche einen Platz von 

 25 Quadratmeter gedeihen, so hätten wir mit 

 der obigen Multiphkation die Fechsung von 

 145 Morgen gerettet, oder wenn ein Morgen 100 

 Mark einträgt, so wäre unser Nutzen 14,500 

 Mark. 



14,000 Mark ist ein hübsches Geld. Und ret- 

 tet uns dies die Krähe in der That? Ich be- 



o2 



