Ï>(1C) 



niiu-s tiih'ui ifiaza'.' \'iiii, liözvctcilun megligycló- 

 süket feltétlenül elismerem, de ezen megfigyelé- 

 sük mellé állitol; még egy harmadikat : az egy 

 gazclaembertől származik, a ki Holluung dr.-lioz 

 intézett levelében * egy helyen a következőket 

 Írja: >' lS'J.j-ben csak úgy hemzsegett itt (Olden- 

 burg mellett Holstein- ban) a cserebogár és meg- 

 figyeltem, hogy a csókák (Dohlen) miként falják 

 ezeket a bogarakat: a vetési varjak szintén 

 szökdécseltek köztük gallyról-gallyra, de nem i 

 láthattam, hogy vagy egy bogarat megettek 

 volna. Néhány nap múlva lelőttem egy nyárfa- 

 sorban, a hol a csókák meg a seregélyek és i 

 különösen a nagy barnahátú gébics megint a 

 cserebogarakra vadásztak, két vetési varjút és 

 azt találtam, hogy egyetlen egy bogár sem volt 

 gyomrukban (az egyiknek gyomrában frissen 

 csirázó csillagfürt-mag, a másiknak pedig min- 

 denféle keverék-trágya és zab- meg nyulszapuka 

 stb. mag-maradék volt).» Vájjon Naumann mel- 

 lett nincs-e igaza ennek a holsteini gazdának ? 

 Hiszen ö is a varjú gyomortartalmára hivatko- ' 

 zik, tehát arra, a mit látott. Bizony neki is van 

 igaza. Az ő megfigyelése szintén megerősíti az 

 én állításomat, hogy a varjú első sorban mag- 

 evő s csak másodsorban húsevő. E holsteini ' 

 esetben a varjú bőséges csirázó vetőmagra akadt 

 s igy azután természetes, hogy cserebogár nem 

 kellett neki. 



Ebben az esetben tehát nyilvánvaló dolog, 

 hogy a mikor mi a varjak jelentőségét kutatjuk, 

 nem szabad egyszerűen megállanunk annál a 

 fénynél, hogy a varjú bogarat eszik, és hogy az 

 ennél az oknál fogva hasznot hajt. A haszon, ha 

 a dolgot így egyszerűen fölvetjük, nyilvánvaló, 

 de nem egészen így van az, ha a való életet is 

 figyelemre méltatjuk. 



A varjú bogarat eszik. Az helyes állítás, de a 

 mezőgazdaság szempontjából csak akkor lesz 

 teljesen igaz. ha megtoldjuk azzal a megjegyzés- 

 sel, hogj' bogarat eszik, mert magja nincs, vagy 

 mert a bogárnál jobb, kiadósabb táplálékra nem 

 tehet szert. Tehát nem azért eszik rovart a varjú, j 

 mert ez természetes tápláléka volna, hanem 

 azért, mert jobb és reá nézve természetes enni- 

 valója nincs. így felfogva a dolgot, beláthatjuli. 



\nli ( IlKKNKI. nielli l'cc-lil '? (Icwís^l liirc Ulllllit- 



tclhare Jjêoliacbtuiig ncliiiic icli liedíiiguiigslos 

 a7i, jedoch füge ich diesen lieobachtungen noch 

 eine dritte bei. Sie stammt von einem Laiid- 

 wirtb, der in einem Briet' an ])r. IIollrun*; au 

 einer Stelle folgendes schreibt:* «1895 wim- 

 melte es hier von Maikäfern und ich beobach- 

 tete die Dohlen beim Fressen dieser Käfer; die 

 Saatkrähen biiprieji aneli daz\visrln'ii xnn Zweig 

 zu Zweig, doch konnte ich nicht sehen, dass 

 sie einen Käfer fingen. Nach einigen Tagen 

 scboss ich aus einer Pappcl-AUee, in der 

 Dohlen, Staare und besonders der grosse braun- 

 rückige AVürger wieder Maikäfer jagten, zwei 

 Krähen herunter und fand, dass diese nicht 

 einen der Käfer in sich hatten (eine hatte frisch 

 gekeimte Lupinen, die andere allerlei Com- 

 post-Funde : Hafer-, Seradella- etc. Restéi im 

 ]\fagen. i> Hat lU'ben Naumann dieser holstei- 

 nische Landwirth nicht auch recht? Er beruft 

 sich ja auch auf den Mageninhalt der Krähe. 

 also auf das, was ersah. Wahrlich, er hat auch 

 recht. Seine Beobachtung rechtfertigt meine 

 Aussage, dass die Krähe in erster Reihe eine 

 Samenfresserin und nur in zweiter eine Fleisch- 

 fresserin ist. In dem holsteinischen Falle fand 

 die Krähe genug Saatsamen und so ist es natür- 

 lich, dass sie die Maikäfer stehen Hess. 



In diesem Falle wird es ganz klar, dass wenn 

 wir die Bedeutinig der Krähen untersuchen, 

 dürfen wir nicht einfach bei der Thatsache 

 stehen bleiben, dass weil die Krähe Käfer frissi, 

 sie deshalb schon nützlich sein muss. Wenn 

 wir die Sache einfach aufwerfen, so ist der 

 Nutzen allerdings ersichtlich, doch idcht ganz 

 so verhält es sich, wenn wir auch das wirk- 

 liche Leben betrachten. 



Die Krähe frisst Käfer. Das ist eine richtige 

 Aussage, doch vom Standpunkte der Ijandwirth- 

 sehaft wird sie nur damals ganz wahr sein, 

 wenn wir noch bemi'rkeii, dass sie Käfer frisst, 

 weil sie keinen Samen hat, oder weil sie etwas 

 besseres odei- ausgiebigeres nicht balien kann. 

 Also nieht deswegen frisst die Krähe Insekten, 

 als wenn das ihre natürliche Nahrung wäre, 

 sondern deswegen, weil sie eine bessere und 

 ilir inelir entspiceliende Xahi'ung nicht liat. 



* Ac'liter .liiliresberiolit üher ilic 'l'liätif;lifit dor 



* Achtor Julircsljci-ielit ülier die ThatÌKl<eit der ! Vorsuclisstation für Neuiatodonvcrtilfiniig und PHaii- 



Versuebsstation für Neiuatodeiivertilf>ung mid'^Pttan- i zensclmtz zu Halle a. S. INlKi. p. 70. Port ist dri- 



zcnschutz zu Halle a. S., I.SOG. 70. 1. ]•] hplyeu olvas- ' Naiur iiml Wul t des lietrelTciidiii I Iwirtlips zu 



liati'i az illető "azda neve és lakúlielve. lesen. 



