270 



bogarat és néhánv vinczelléiliogár-daialiol ta- 

 láltunk. 



Ebből nyilvánvaló, hogy a tyúkban, mint 

 i-ovarevő madár gyomrában az előző napi bogár- 

 törmelék megmarad és H6 óra lefolyása előtt 

 nem hagyja el az emésztő szervét. E tényből pe- 

 dig a varjakra nézve nemcsak ugyanannyit, ha- 

 nem még többet is következtethetünk. A varjú 

 emésztés dolgában követi azoknak a madarak- 

 nak a példáját, a melyek a táplálék meg nem 

 emészthető, vagy durva részeit nem a végbélen 

 iit adják ki magukból, hanem a szájon át, azaz 

 az emészthetetlen és föl nem apritható anyagot 

 zúzájukban egy csomóba összegyűjtik és azután 

 kiökrendezik. így teszik azt a nappali és éjjeli 

 ragadozók, így a rovarevő gébicsek és a gyur- 

 gyalagok (Merops), igy a gólya, ha poczokkal 

 él, így a gémek és jégmadarak, a melyek hallal 

 élnek. A varjú azonban ezektől abban különbö- 

 zik, hogy az állati maradékon (egércsonton, 

 szőrön, keményebb bogárrészeken) kívül még 

 az elfogyasztott árpa és zab héját, vagy mint 

 azt igen tisztelt barátom, Chernél István I'.IOI. 

 évi január 17.-iki küldeményéből is látom, a kö- 

 zönségesen vadszőlőnek nevezett Ampélopsis 

 száraz magját is kiökrendezik. 



A kérdés már most az, hogy a varjú ezeket a 

 meg nem emészthető anyagokat milyen idő- 

 kiizökben veti ki gyomrából ? Sajnos, hogy biz- 

 tos adatok hiányában itt megakadok. E jelensé- 

 get, a kiökrendezés mikéntjét, a varjaknál senki 

 sem tanulmányozta tüzetesebben. Ha tehát ez 

 utón nem is állapíthatom meg, hogy a varjú 

 gyomrában több napon át gyűlik össze a ki- 

 ökrendezett anyag, elérhetem a czélt más úton. 



Bőrig dr. azt mondja, hogy egy varjú gyom- 

 rában 50 drb pajor és Hollruxg dr. pedig, hogy 

 56 drb hamvas vinczellérbogár van. Ennek meg- 

 felelve megállapítottam, hogy 50 darab pajor 

 köbtartalma épen 100, az 56 drb vinczellér- 

 jjngáré 17 köbczentíméter : az elébbi, mint- 

 hogy puha és könnyen összenyomható állatról 

 van szó, pontosan víz segélyével van meghatá- 

 rozva, holott a kemény bogár már nehezebben 

 nyomható össze s azért köbtartalmát egyszerűen 

 űrmértékkel határoztam meg. lízzel szemben a 



lier aiidfri'H 7, fast ganze !\hii|vaf(i-, mclircre 

 Cetonieu und einige Otiorrhyuchus da waren. 



Daraus wird es klar, dass im Magen der 

 Henne, also eines halbwegs insektenfressenden 

 Vogels, die Käferreste bis zum folgenden Tag 

 verbleiben und dass sie die Yerdauungsorgane 

 binnen 36 Stunden nicht verlassen. Und von 

 dieser Thatsache können wir auf die Kiiiheii 

 nicht nur ebensoviel schliessen, sondern noch 

 mehr. Die Krähe befolgt in der Verdauung die 

 Art jener Vögel, w^elche die unverdaulichen, 

 oder groben Theile der Nahrung nicht durch 

 den Enddarm entfernen, sondern durch den 

 Schlund, d. h. welche die unverdaulichen und 

 unzerstückelbaren Theile im Magen in Kneuel- 

 form sammeln und dann durch die Schnabel- 

 ötfnuug als Gewölle auswerfen. So machen es 

 die Tag- und Nachtraubvögel, so die insekten- 

 fressenden Würger, der Bienenfi-esser, der 

 Storch, wenn er sich von Mäusen nährt, so die 

 Eeiher und der Eisvogel, welche von Fischen 

 leben. Die Krähe aber unterscheidet sich von 

 diesen darin, dass sie ausser den thierischen 

 Resten (Mäuseknochen, Haare, festere Insek- 

 tenreste) auch noch die Schale von der verdau- 

 ten Gerste und dem Hafer, oder wie ich es aus 

 der Sendung, welche mir mein sehr geschätzter 

 Freund von Chernél am 17. Januar 1901 zu- 

 kommen liess, ersah, aucli noch die trockenen 

 Körner der als Wildrebe benannten Ampélopsis 

 auswerfen. 



Die Frage ist nun, in welchem Zeitraum die 

 Krähe diese unverdaulichen Theile auswirft? 

 Schade, dass ich hier wegen Mangel positiver 

 Angaben nicht weiter kann. Diese Erscheinung, 

 das Auswerfen des Gewölles, hat bei den Krähen 

 noch niemand näher untersucht. Wenn ich aber 

 auf diesem Weg nicht feststellen kann, dass 

 sich das Gewölle in den Ki'ähenniägen während 

 mehreren Tagen ansammelt, so erreiche ich 

 doch mein Ziel auf andere Art. 



Dr. RöRiG giebt an, dass im Magen einer 

 Krähe 50 Engerlinge, Dr. Honr.KiiNo aber, dass 

 56 Lappenrüssler gefunden wurden. Dem ent- 

 sprechend l)estimmte ich, dass das Volumen der 

 50 Engerlinge genau 100. das der 56 Dappen- 

 rüssler 17 Kuhikcentimetcr sei ; die erstere Be- 

 stimmung, weil die Engerlinge weich und zusam- 

 mendrückbar sind, geschah mit Wasser, die 

 zweite aber, weil die harten Käfer schwer zu- 

 sammen zu pressen sind, geschah blos mit einem 

 Hohlmaasse. Das innere Volumen des Krähen- 



