Ü79 



A madarak hasznáról és káráról. 



Darányi Ignácz t'ohluiivelésügyi m. kir. Minister uiva- 



Ijízásáliól irt:t Itcimnii Ottó, képekkel ellátta (.'.söiv/c;/ 



Titusz. 



Népies kiadás. l'.tOl. 



«Vom Nutzen und Schaden der Vögel», 



Im AiiltniKe ilc-s königlich ungarischen Ministers fiir 



Ackerbau, Dr. I. Darányi, verfasst von Oflo ilrrmnii, 



mit Bildern von Titas Csörgrij. 



Volksausgabe. Budapest, l'.Hil. 



Különösen a külföld részéről sokszoros oliajá- 

 nak kívánunk eleget tenni, a midőn a népies 

 Madárkön.yvből német nyelvű mutatványt bo- 

 csátunk közre. 



A legfontosabb szakaszok fordítása a meg- 

 felelő német Analógiák hiánya miatt szerfölött 

 meg van nehezítve, es szorosan véve ezekkel el- 

 látva nem is tükröztetné vissza a magyar nép 

 szemlélődésének sajátosságait, a mire pedig már 

 a mutatványnak is törekednie kell. 



A madárvédelmet szolgáló német könyvek — 

 a mennyire azokat ismerjük — nem veszik hasz- 

 nát a német nép ú. n. folklorisztikai kincsét, a 

 mely nélkül pedig nálunk, magyar földön mélyre 

 járó hatás nem is gondolható. 



Adjuk itt a jellemző elöljáró beszédet, egy 

 példabeszédekre épített rövid szakaszt, a mely- 

 nek népies részét a német szövegben lehetőleg 

 szószerint tettük át ; egy hasznos és egy káros 

 fajnak leírását és képét s ezentúl még néhány 

 jellemző rajzot. 



Elöljáró beszéd. 



A mikorou a magyar ember rég megdelelt és 

 elmondhatja, hogy java kenyerét megette, jól 

 teszi, ha számot vetve önmagával, kérdést intéz 

 lelkiismeretéhez, vájjon hasznosan töltötte-é el 

 világéletét, van e még kötelessége, a melynek 

 meg kell felelnie, mielőtt hogy elszólítja a min- 

 denség hatalma, oda, a honnan még nem tért 

 vissza — de senkisem ! 



Magam is rég megdeleltem, meg is ettem java 

 kenyeremet; elmondhatom az abád-szalóki öreg 

 fiildmívessel, hogy bÍKuny nekem is beesteledett, 



Wir kommen einem vielfach ausgesproche- 

 nen Wunsche entgegen, indem wir hier eine 

 Probe aus dem ungarischen, volksthumlichen 

 Vogelbuche auch in deutscher Sprache zu vei- 

 mitteln bestrebt sind. Die Übersetzung gei-ade 

 der wichtigsten Capitel ist wegen Mangel an 

 deutscheu Analogien sehr erschwert und wäre, 

 mit den letzteren ausgestattet, für die An- 

 schauungsweise des ungarischen Volkes wenig 

 oder gar nicht bezeichnend, was wir doch an- 

 streben mussten. Die deutschen, im Dienste des 

 Vogelschutzes geschriebenen volksthumlichen 

 Bücher — so weit sie uns bekannt berücksich- 

 tigen den folkloristischen Schatz des deutschen 

 Volkes nicht, ohne welchen bei uns Ungarn eine 

 tiefgehende Wirkung gar nicht denkbar ist. 



Wir geben hier das charakteristische Vorwoi't, 

 ein kurzes Capitel auf Sprichwörter gestützt, 

 welche wir möglichst wortgetreu anführen, die 

 Beschreibung nebst Al^bildung einer schädlichen 

 und einer nützlichen Vogelart, endlieh einige 

 Bilderproben. 



Vorwort. 



Wenn das Leben des ungarischen Mannes zur 

 Neige geht und er sagen kann, er habe das Beste 

 seines Brodes schon gegessen, da thut er recht 

 daran, wenn er mit dem Leben abrechnet; wenn 

 er sein Gewissen befragt, ob er sein Leben nütz- 

 lich verbracht, ob er noch Pflichten kennt, die 

 er zu erfüllen hat, ehe ihn die höchste Macht 

 dahin ablieruft, woher es keine Wiederkehr 

 giebt. 



Auch mein Leben gelit zur Neige, mein bestes 

 Brod ist längst verzehrt ; auch ich kann mit 

 dem alten Landmanne von Abád-Szalók sagen : 



