20 



hogy a vonulás idejére a madár röpülő képes- 

 sége nem mértékadó ; mert hisz' a füsti fecské- 

 nek — gyors repülése mellett, mint már tud- 

 juk — nem hogy 9í2 napra, de ugyanannyi órára 

 sem volna szüksége a Murciától, sőt Knysnától 

 Luleâig terjedő útvonal megtételére, s hogy tehát 

 más tényezők befolyásolják s irányítják a vonu- 

 lás egész lefolyását. 



Miu'ciát, illetőleg az e pcnitra vonatkozó egyet- 

 len dátumot azért fogadtam el, mert Giglioli 

 Sicilia és Sardinia szigetére vonatkozólag is 

 február utolsó napjait veszi fel. Sorozatos ada- 

 tokkal e helyekről — sajnos — nem rendel- 

 keztem. 



/. A megfigyelési pontok. 



Nagy fontosságú a beérkezési adatoknak min- 

 dig az illető pontok középszámaira támaszkodó 

 és oly irányi! beható vizsgálása, a mint azok az 

 előhaladás sorrendjél)en alakulnak, még pedig 

 első sorban az északi és déli viszonylatokban : 

 vagyis az északi szélességi fokok szerint, majd 

 másodsorban a kelet-nyugoti viszonyt véve. 



Az első használható középszámot Smyrnából 

 (38°25') bírjuk: márczius 8-át; Olaszország 

 ■ — 42° é. sz. (közép) — beérkezési közéjjszáma: 

 márczius 14. Ezt követi Spalato — 43°30' — 

 melynek középszáma : márczius 1 8 ; Parmának 

 — 44°42' — márczius 17-iki középszáma nem 

 vehető figyelembe, mert mindössze csak két ada- 

 ton alapul. Következik Monfalcoiic — 45°48' — 

 márczius 28-ával; majd Genf — 46° 18' — 

 márczius 30; Lausanne — 4G°30' — már- 

 czius 31 ; Char — 46°o0' — márczius 30-ával. 

 A svájczi adatok — a mint látható — j^ompá- 

 san sorakoznak. A Svájczra vonatkozó régibb 

 összeállításon kivül, Fatio és Studcr tudoroknak 

 szélesebb alapon egy újabbat is köszönhetünk 

 (1. Irodalom, 14), melyben sok az érdekes és 

 nevezetes. Mindenekelőtt a Szent Bernard hires 

 hoszpicziuma két februáriusi (! !) • — 18 és 28 — 

 adatot jegyzett fel, mely egyelőre meg sem Ítél- 

 hető ; e magasság rendes középnapja április 

 13-ika lehet; Splügen-nek csupa májusi adata 

 van, a közép május 9-ikére esnék. Az összes 

 ismeretes közép-napok — a februáriusi és máju- 

 siak kirekesztésével — a terület középső napja, 

 április 2-ika volna, mi meg is felelne a hegyes 

 jellegnek. Szépen talál Genf, melynek közép- 



dass hier das Flugvermögen des Vogels nicht 

 entscheidend ist, weil ja die liaucbschwallie wie 

 wir schon wissen mit ihrem rapiden Fluge nicht 

 einmal 92 Stunden, geschweige so vieler Tage 

 bedarf, um die Entfernung zwischen Murcia, ja 

 selbst Knysna und Lulea zu durchmessen, dass 

 hier also noch andere Factoren wirken und 

 leitend eingreifen. 



Ich habe ]\Iurcia, richtiger das auf diesen Ort 

 bezügliche einzige Datum, deswegen acceptiert, 

 weil Giglioli auch für Sicilien und die Insel 

 Sardinien die letzten Tage des Monates Feber 

 anführt. Datenreihen standen mir leider nicht 

 zur Verfügung. 



/. BeobacMungspunkte. 



Von grösster Wichtigkeit ist nun die Unter- 

 suchung der Ankunftszeiten, so wie sich diesel- 

 ben in ihrem Vorrücken darstellen, u. z. in 

 erster Reihe von Süd nach Nord, also nach den 

 Breitegraden, sodann in ihrem Verhältnisse z\i 

 Ost und "West u. z. auf die vorhandenen mittle- 

 ren Daten der l'unlde basirt. 



Das erste brauchbare Mittel ist jenes für 

 Smyrna, mit dem 8. März — 38° 25' : — Italien 



— Mittel 42° n. B. — hat den 14. März. Es 

 folgt Spalato — 43° 30' — dessen mittlerer Tag 

 der 18. März ist; jener für Parma — 44° 42' 



— März 17. — stört nicht, weil er nur auf zwei 

 Beobachtungen gegründet ist. Es folgt nun '\lo\\- 

 falcone — 45° 48' — mit März 28. ; dann Genf 



— 40° 18' — März 30.; Lausanne — 4(1° 30' 



— März 31. ; Chur — 4ü° 50' — März 30. ; die 

 schweizer Daten — wie wir sehen vortrefflich 

 stimmend. Ausser diesen älteren Zusammen- 

 stellungen für die Schweiz verdanken wir dem 

 Eifer V. Fatio's und Tb. Studeks eine neue Be- 

 arbeitung auf viel breiterer Grundlage (vide 

 Litteratur, 14), welche viel des interessanten 

 und merkwürdigen bietet. Vor Allem führt das 

 Observatorium des Hospizes auf Set. Bernhard 

 zwei Feberdatcn (!) — 18. und 28. an., welche 

 sich vorderbaiul jeder Beurtlieilung entziehen ; 

 das normale Mittel für diese Höhe dürfte der 

 13. April sein; Splügen hat lauter Mai-Daten, 

 das elittel wäre der 9. Mai. Alle bekannten 

 Mittel zusammen, jedoch mit Ausschluss der 

 Feber- und IMai-Daten, welche ausserordentlich 

 sind, hätte die Schweiz als Mittel den 2. April, 

 was dem gebirgigen Charakter entspricht. Sehr 

 schön ist die Uebereinstimmung für Genf, welche 



