n 



napja Necker és Fatio-Studer isziiiut mái- 

 czius 30-ika.* 



Keletre menve, teszem Odessznìia — a 46"30' 

 é. sz. alá — innen feltűnő késő boérkezé.sröl 

 tanúskodó adatot kapunk : ápr. 1 1-et, noha lold- 

 irati fekvése — északi irányban — a schweitzi 

 pontokkal összevág ; nyugat felé menve Ihdlf'ni : 

 ápr. á-ával, s még messzelib nyugatra Maliijíiij 



— 47^45' — márczius 31-ével, ezzel ellenkező 

 taniiságot uyiijt ; mig ellenben Abteiiau — ápri- 

 lis lű — Kiscitciu-Yel szépen összevágna, minek 

 azonban Abtenau magas fekvése — a salzburgi 

 alpesi régiókban — elég elfogadható magyará- 

 zatát adja. 



Bécfi középszáma: ápr. 4-ike, SltiUíjart és 

 Plochingen, tehát Bécscsel egy irányban a 48° 

 és 49° alatt köz()lt fekvőhelyeké ápr. 5., illetve 

 az utóljbié ápr. 9. lenne, mely iitóbbival Maiiclie 



— 49°20' — is megegyezik. Troppau nem 

 vehető számba, mert innen csak két adat áll 

 rendelkezésre: 1879 — 80. ápr. 16. cs 17-ike, 

 miért is a beérkezési dátum elfogadható inga- 

 dozását adni s a középső napot kiszámítani 

 nem lehet. 



Az 50-ik szélességi fok alatt a középeurópai 

 fekvésű Majna melletti Fraiikfurt középszáma : 

 ápr. 6. A nyugatra fekvő Cornwall szigeteké 



— 50° 10' — ellenben ápr. 22-ikc lenne, össz- 

 hangban a messze — mintegy 30 hosszúsági 

 fokkal — keletre fekvő Kieiu középszámával: 

 ápr. 23-ikával. Schöiijiries-neii, Aussig mellett, 

 aránytalanul késői dátuma van, mi talán fek- 

 véséből vagy egyéb helyi viszonyaiból folyik. 



Az 51. szélességi fokon fekvő szigetségi Cats- 

 fleld — daczára északibb fekvésének — korábbi 

 középszámot ad: ápr. 17, mint a délibb fekvésű 

 Cornwall. Hogy mennyiben játszanak itt közre a 

 talán megváltozott viszonyok (mert hiszen 

 Marckwick szép megfigyelési sorozatai a múlt 

 századliól valók) egyelőre nem fejthető meg. 

 A szárazföldi Geldern már ismét korábbi kö- 

 zépszámot ad: àpï. 10-ikét; messzebb nyu- 

 gatra: Torgati ápr. 19-ét, s a közép fekvésű 

 Quenstedt ápr. 14-ét. 



Az 52. szél. fok alatt Oldenburg középszáma 

 ápr. 10-ike, közel hozzá : Grashergé pedig már 



* Fatio-Studernél Thiin-ra vonatkozólag ápi'ilis 

 31-ike |!) áll, mi nyilván sajtóhiba, márczius .31. he- 

 lyett, mely Bernhez képest — márczius 28. — talál 

 is. Nevezetes Salis — 16 — állítása, hogy a füsti 

 fecske sokszor a Rajna ellenében, tehát északról délre 

 éri el Chuil;, 



laut Necker und FATio-STUDEsden 30. März als 

 Mittel ergiebt. * 



Die Ablenkung nach Osten, zunächst Odessa 



— 4(;° 30' — hätte ein auffallend spätes Mittel- 

 datuiii, d. i. den II. April, obzwar seine nörd- 

 liche Lage jener der schweizer Punkte ent- 

 spricht, dem das wieder westliche Hallein mit 

 April 2., das noch westlichere Maligny — 47° 45' 



— mit ^liirz :)1. entgegenstehen, wogegei Ab- 

 tenau — Apr. I :'.. — mit Kisenew gut stimmen 

 würde, wobei jedoch die mindestens subalpine 

 Lage Abtenaus — im Salzburgischen — erklä- 

 rend ist. 



Wien hätte den 4. April, Stuttgart und Plo- 

 chingen, also mit Wien sämmtlich unter 48° und 

 bis 49', ersteres den 5, letzteres den 9. April als 

 mittleren Ankunftstag, mit welch letzterem 

 Manche — 49° 20' — übereinstimmt. Troppau 

 entfällt, weil von diesem Punkte nur zwei Da- 

 ten: IG. und 17. April 1879 — 80 vorliegen, da- 

 her die Schwankung der Ankunftszeit nicht in 

 Piechrnmg genommen werden kann. 



Im 50. Breitegrade hat das centraleuropäische 

 Frankfurt a/M. den 6. April als mittleren An- 

 kunftstag, wogegen das westliche insulare Corn- 

 wall — 50° 10' — den 22. April hätte und mit 

 dem weit östlichen Kiew — Unterschied ca. 3(j 

 Längengrade — , welchem als eigentliches Mittel 

 der 23. April zukäme, übereinstimmen würde. 

 Schönpries, bei Aussig hätte ein unverhältniss- 

 mässig spätes Datum, vielleicht durch die Lage 

 oder lokale Verhältnisse licgründet. 



Im 51. Breitegrade hätte das insulare Cats- 

 field, trotz nördlicherer Lage einen früheren 

 Tag. ■ — April 17. — als das südlichere Cornwall. 

 Wie viel auf hier im Laufe der Zeit veränderte 

 Verhältnisse ankommt, da ja Makkwicks schöne 

 Beobachtungsreihe aus dem vorigen Jahrhundert 

 stammt, das bleibt dahingestellt : das continen- 

 tale Geldern hat wieder einen früheren Tag — 

 April — , 10. das mehr westliche Torgau den 1 9. ; 

 Quenstedt, central gelegen, den 14. April. 



Im 52. Breitegrade hat das insulare Cam- 

 bridge den 19. April, das continentale Braun- 

 schweig den 10. April als mittleren Ankunftstag. 



Im 53. Breitegrade hat Oldenburg den 10. 



"" Fatio-Studer geben für Thun p. 178 den 3 I.April (!) 

 an ; soll gewiss März heisseu, da für das nördlichere 

 Bern der mittlere Tag der 2S. März ist. Bemerkens- 

 werth ist die Angabe von Salis — l'i — dass die 

 Eanohschwalbe oft das Eheinthal avfivíivta, also von 

 Nord nach Süd nach Chur gelangt! 



