május í-ika. (!) E nagy különbség, tekiutve, hogy 

 mindkét hely nagyon hasonló fekvésű, s az el- 

 térés, a szélességi és hosszúsági fokokat tekintve 

 is, csak jelentéktelen, a fekvéskülönbségből ki 

 nem magyaiiizható. Daczára ennek, a füsti fecske 

 beérkezési dátuma 1884-ben Oldenburgra nézve 

 április 7-ike, s Graslx'rgre május 10-ike {!), s 

 hasonlii arány l;ithat('> a Hylviák Iteérkezési dátu- 

 mai között is. Ezen — Németországra nézve 

 bizonyára késő — dátumot nem vettem számí- 

 tásba, hanem a Greifswaldról való adattal helyet- 

 tesítettem. 



A Schiofrin-ve vonatkozó középszám nem szi- 

 lárd, mert csak k('t t'vi megfigyelésre támasz- 

 kodik. 



Sfetíbi középszáma — ápr. i'7-ike — Olden- 

 burg és Neuwarji-hoz viszonyítva nagyon ké- 

 sői, ellenben megegyez a távol Kelet-Ázsiáhan 

 (88 fokkal keletre fekvő) Aiujara középszámá- 

 val. Különben én azt hiszem, hogy a stettini adat- 

 nál úgynevezett belterületi (intravillan) adattal 

 van dolgunk. Töl^bszörösen észleltem ugyanis, 

 hogy a füsti fecske megérkezése után najjok 

 hosszant a városok külterületén {extravillan) 

 időzik, mielőtt a város belsejében is megjelen- 

 nék; így például lS92-ben Budapesten, hol a 

 külterületen — békásmegyeri sziget — már 

 márczius ií8-án látható volt, s a városba mégis 

 csak április 7-ikén, tehát 11 nappal később tar- 

 totta bevonulását. Különben ugyanezt a közép- 

 számot — április í:27-ikét — kapjuk ki a német 

 erdészeti-phíenologiai megfigyelési adatokból is, 

 pedig ezek messze onnan, Németország észak- 

 keleti részéből valók. 



Az 54. szélességi fok alatt Diìjcpcr-Smoleìisk, 

 mint legkeletibb pont, középszáma május 5-ike, 

 8 Greifswald-é, mely 18 fcjkkal nyugotra fek- 

 szik, április 5r!-ika. Utóbbival egészen egylícvág 

 Elöpomiticráiúa küzépszáma,míg ellenben mind- 

 kettővel szemben valódi próbakövet alkot Hiutz 

 W. I. 39 évre szóló megfigyelési sorozata, mely 

 április '30-iki középszámot ád, s április 8-ikától 

 május 1-jéig terjedő, azaz 24 napos ingadozást 

 állapít meg. 



Az 55. szélélességi fok alatt, a svéd Hecke- 

 berfja középszáma ajirilis ìJO, s az 56. szél. fok 

 alatt fekvő Milau-é ápr. 28-ika. 



Az 57. szél. fok alatt kezdenek a májusi dátu- 

 mok uralkodni. Így KabilU'ii középszáma : május 

 2-ika, liiga-é : május 5-ike. Ellenben a svéd 

 Gotlienbiirg-é még mindig csak : ápr. 9-ike, míg 

 Sandhamm-é — daczára, hogy csakis fél fok- 



April, das nahe C4rasberg dagegen den i. Mai (!) 

 als mittleren Ankunftstag. Dieses Missverhält- 

 niss kann aus der Lage durchaus nicht erklärt 

 werden, weil dieselbe bei beiden Punkten eine 

 ähnliche, der Unterschied nach geogr. Breite 

 und Länge auch'_kein bedeutender ist ; dennoch 

 ist die Ankunft der Rauchschwalbe pro 1S84 

 für Oldenburg mit 7. April, für Grasberg mit 

 10. Mai (!) angegel)en und ein gleiches Verhält- 

 niss wiederholt sich hier auch bei Sylvien. Ich 

 habe diesen jedenfalls zu späten Ankunftstag 

 bei «Deutschland« nicht in Rechnung gezogen, 

 sonilcrn jenen von Greifswald substituirt. 



l)as Mittel für Schwerin ist nicht fest, da es 

 blos auf zwei .Tahresdaten beruht. 



Stettin hat in Vergleich zu 01ileub\u-g und 

 Neuwarp ein sehr spätes mittleres Datum — 27. 

 April — , welches mit dem weitest östlichen von 

 Angara in Asien — Unterschied etwa 88 Län- 

 gengrade — übereinstimmt. Es scheint übrigens, 

 dass wir es in Stettin mit einem sogenannten 

 Intravillan-Datum zu thun hal)en. Ich habe 

 nämlich vielfach beobachtet, dass die Rauch- 

 schwalbe nach ihrer Ankunft tagelang im Extra- 

 villan verweilt und erst dann in der Stadt 

 erscheint, so z. B. 1892 in Budapest, wo sie im 

 Extravillan — Békásmegyeri-sziget — schon ara 

 28. März sichtbar war, in der Stadt jedoch erst 

 am 7. April, also eilf Tage später erschien. Das 

 gleiche Mittel — Apr. 27. — ergeben übrigens 

 auch die deutschen forstlich-phänologischen 

 Beobachtungen, die weit im Nordosten Deutsch- 

 lands ausgeführt wurden. 



Im 54. Breitegrade hat Dnjepr-Smolensk — 

 als östlicher Punkt den 5. Mai, Greifswald, 

 welches 18 Längengrade westlicher liegt, den 

 2o. April als mittleren Ankunftstag ; mit letzte- 

 rem stimmt der mittlere Tag Vorponnnerns voll- 

 konnnen überein, wogegen den Probierstein für 

 beide die :59-jährige Beobachtungsreihe von 

 W. lIiNïz I. bildet, welche als mittleren Tag d(>n 

 2U. April ergiebt und eine Schwankung von 24 

 Tagen — 8. April. — 1. Mai erweist. 



Im 55. Breitegrade hat das schwedische 

 Heckeberga den 30. April, im 56. Breitegrade 

 Mitau den 28. April als mittleren Ankunftstag. 



Im 57. Breitegrade beginnen die Mai-Daten 

 als mittlere vorzuherrschen. SohatKaliillen den 

 2. Mai, Riga den 5. als mittleren Ankunftstag. 

 Dagegen hat das schwedische Gothenburg noch 

 innner den 29. Ajjril, wogegen das nur einen 

 halben Grad nördlicher gelegene Sandhamm 



