ââ 



kai fekszik északabbra — aránytalanul leltiino 

 későre: május 13-ikára esik. 



Az 58. szél. fok alatt áll Helleiiorm május 5., 

 és Dorpat május 2-iki középszámmal ; itt mégis 

 meg kell jegyeznem, hogy a középszám meg- 

 állapítását épen az 1 893. év elöntötte el, mikor 

 is az összes ismert adatok között legkésőbb 

 érkezett a füsti fecske Curland területére, hozzá 

 Dorpatban épen ez évben senki sem figyelt. 

 Hellenorm középszáma különben teljesen egybe- 

 vág azzal, melyet Middendorff A.von.Curlandra 

 nézve kiszámított. A beérkezési dátumok inga- 

 dozása, Middendorff E. von szerint, Hellenorm- 

 ban 22 napot tesz ki. 



S végül még egy középszámot birunk a 65. 

 ész. szél. fok alól, Lulea-ból, honnan Nordlinder 

 21 éves megfigyelései május (26^ — -27) közép- 

 számot adnak. A beérkezés rendessége, s egyúttal 

 kiváló éles megfigyelés mellett tanúskodik az a 

 körülmény, hogy a füsti fecske Luleâban az 

 alábbi évcklien tényleg a közép napon, vagy a 

 legközeletilii napokon érkezett: 



Még pedig: 1885-ben május 25-én. 



A megfigyelési pontok meglevő középszámai 

 tehát nagyban és egészben azt a tanúságot ad- 

 ják, hogy minél inkább északra fekszik valamely 

 pont, annál későlibre esik a középszám, s a mel- 

 lett, mintha még az is kitűnnék összehasonlítá- 

 sukból, hogy a nyugati szigetségi, s a távol ke- 

 leti pontok a középszámok későbbre esnének, 

 mint a közéj) európai földségiek. 



//. Megfigyelési területek. 



De vonjunk l)e vizsgálódásunk körébe már 

 most egyes megfigyelési területeket is. Sajnos, 

 hogy az annyira fontos Olaszországot, Spanyol- 

 és Francziaországot, valamint a Balkán félszi- 

 getet nélkülöznöm kell. 



Mariiiarország középszáma (az egész országra 

 vonatkozólag) április 7-ike. A legészakibb pont: 

 Szepes-Béla — 49° U '4", 631 méter — közép- 

 száma, 10 megfigyelési adatból levonva : április 



im liJ. Mai cinen verháltnissniiLsHÍg auffallend 

 späten mittleren Tag hätte. 



Im 58. Breitegrade finden wir Hellenorm mit 

 dem 5., Dorpat mit dem 2. Mai, doch ist zu be- 

 merken, dass für die Feststellung des Mittels 

 gerade das .lahr 1893 den Ausschlag gab, wo 

 die lîauchschwalbe in Kurland unter allen be- 

 kannten Daten am spätesten ankam, in Dorpat 

 jedoch jiivlit beobachtet wurde ; das Mittel von 

 Hellenorm stimmt übrigens vollkommen mit 

 jenem, welches A. v. Middendorff für ((Kur- 

 land» festgestellt hat. Die Schwankung der An- 

 kunftstage beträgt für Hellenorm nach E. von 

 Middendorff 22 Tage. 



Für den 60-sten Breitegi'ad haben wir Set. 

 Petersburg mit dem Mittel : Mai 9. 



Endlich haben wir noch ein Mittel für den 

 65. Breitegrad, u. z. Lulea, woselbst die 21 -jäh- 

 rige Beobachtung von Nordlinder einen mitt- 

 leren Ankunftstag, d. i. den 26 — 27. Mai ergiebt. 

 Die Eegelmässigkeit der Ankunft • — aber auch 

 die Schärfe der Beobachtung — wird dadurch 

 bewiesen, dass die ßauchschwalbe in Lulea 

 thatsächlich in folgenden .Jahren an den mitt- 

 leren und allernächsten Tagen ankam, u. z. 



Mai 



Aus den vorhandenen Mitteln für Beobach- 

 tungspunkte ergiebt sich sonach im Grossen 

 und Ganzen, dass je nördlicher der Punkt, desto 

 später der mittlere Ankunftstag und hat es den 

 Anschein, dass die westlich-insularen und die 

 weit-östlichen Beobachtungspnnkte spätere mitt- 

 lere Ankunftstage haben, als die central-euro- 

 päisch-continentalen. 



II. Beohachtungsgehiete. 



Wir wollen nun auch die Beol)achtungsge- 

 biete einer näheren Betrachtung unterziehen. 

 Leider muss ich das so wichtige Italien, Spa- 

 nien, Frankreich und auch die Balkanhalbiusel 

 entbebi'en. 



Für Ungarn ist das Landesmittel der 7. April, 

 das nördlichste Mittel — Szepes-Béla, 49° 11' 

 4", 631 M. — hat aus zehn Beobachtungen das 

 Mittel : 18. April ; das südüchste Mittel aus allen 



