^6 



sorolt pont adíitainak megl)irálásáboz, honnan 

 csak egyes adatokat ismerünk. Csakis azon ma- 

 gában álló adatok, melyek egy meglehetősen 

 megfigyelt területről valók, vehetők számításba, 

 de ezek értéke is csak az irányban bírálható 

 meg, hogy az ismert ingadozások körén belül 

 vagy kívül esnek-e. így péld. Németország kö- 

 zépszámainak ingadozása márezii:s 27-től május 

 9-ig terjed, a miből aztán az következik, hogy 

 pld. Gr. Peterwitz, Görlitz, Altenbach, Hohen- 

 stein egyes adatai, mind az ingadozás határain 

 belül maradnak, s ennélfogva uz eddig fölfedett 

 területi középszámot nem érintik. Ennek azon- 

 ban persze csak relatív értéke van. 



Következtetések. 



Ezekből az adatsorozatokból s a hozzájok fűzött 

 fejtegetésekből, föltétlenül az következik, hogy a 

 füsti fecske vonulásának, mint mozgós jelenség 

 megbirálásának minden esetre legbiztosabb, mert 

 valóban pontos alapja: — a pontnak t. i. s a 

 napnak a hol, s a mikor a madár beérkezik pon- 

 tos megjelölése, — még nagyon-nagyon hézagos 

 és gyenge arra, hogy megengedhetnők magunk- 

 nak a külömbözö pontokat pld. egyes vonalak- 

 kal összekötve, mint vonulási utvonalakat meg- 

 jelelni. Annál kevésbbé pedig, mert tagadhatatla- 

 nul bizonyos, hogy az egyes területek természeti 

 alakulása a madarak megjelenésére és fokozatos 

 elterjedésére nagy befolyást gyakorol. Csakis ha 

 majd egy tervszerűen felállított megfigyelési háló- 

 zat segélyével, minden egyes év jelenségeit hely, 

 földú-ati fekvések, • — idő — beérkezési dátumok 

 s az illető pont természeti alakulását illetőleg is, 

 az összes lényeges klimatikus és meteorológiai 

 adatokkal együtt hasonlíthatjuk össze és bírál- 

 hatjuk meg, s így felszerelt adatsorozatokat 

 minden pontrúl bírni fogunk, melyek egyrészt a 

 beérkezési ingadozásokat tárják fel, másrészt az 

 illető pontra jó középszámokat eredményeznek, 

 csakis akkor lesz lehetséges az itt kifejtett mód- 

 szer segítségével, a vonulás jelenségeinek lénye- 

 gét megközelíteni. 



Hogy e módszernek mily nagy jelentősége 

 van, azt csattanósan bizonyítják a magyar 

 ornithologusok és a magy. kir. erdőhivatalok 

 által 1890/91 -ben végzett mintamegfigyelésered- 

 ményei, szembe állítva a magy. meteorologiai- 

 és földmágnességí intézet hálózatának eredmé- 

 nyeivel. 



wo uns nur ein einzelnes Datum zur Verfügung 

 steht ; nur jene einzelnen Daten, welche in ein 

 annehmbar lieobachtetes Gebiet gehören, kön- 

 nen insofiruc Hilf ihren Wert geprüft werden; 

 ob sie innerball) oder ausserhalb der Grenzen 

 der bekannten Schwankung liegen. So z. B. 

 liegt die Schwankung für Deutschland zwischen 

 März 27. und Mai 9, woraus folgt, dass die ein- 

 zelnen Daten z. B. von Gr. Peterswitz, Görlitz, 

 Altenbach, Höllenstein sämmtlich innerhalb 

 der Grenzen der Schwankung liegen, daher das 

 bis jetzt ausgewiesene Gebietsmittel nicht alte- 

 rüen, was aber freilich nur von relativem 

 Werte ist. 



Conclusion. ' 



Aus diesen Datenreihen und den daran ge- 

 knüpften Erörterungen geht unwiderleglich 

 hervor, dass die sicherste, weil wirklich exacte 

 Grundlage zur Beurtheilung des Zuges der 

 Eauchschwalbe als Bewegungserscheinung, d. i. 

 die Fixirung des Punktes, wo i;nd des Tages, an 

 welchem der Vogel dort eingetrofi'en, noch viel 

 zu lückenhaft und zu schwach ist, als dass es 

 gestattet wäre, die verschiedenen Punkte z. B. 

 durch Linien zu verbinden und als Zugstrassen 

 darzustellen : umsoweniger, als es unwider- 

 leglich nacliweisbar ist, das auch die natürliche 

 Beschaft'enheit eines gegebenen Gebietes auf 

 das Erscheinen und die successive ^'erbreitung 

 des Vogels von Eintluss ist. Erst wenn auf 

 Grundlage eines rationell entwickelten Beobach- 

 tungsnetzes die Erscheinungen eines jeden ein- 

 zelnen .Jahres nach Raum — geogr. Breite und 

 Länge — nach Zeit — Ankunftsdatum — und 

 Beschaffenheit des Punktes, nebst allen wesent- 

 lichen klimatischen und meteorologischen Ein- 

 flüssen verglichen und geprüft werden können 

 und für jeden Punkt solche Datenreihen vor- 

 handen sein werden, welche die Schwankung 

 der Ankunftszeit lehrend, auch gute Zeitmittel 

 für den Punkt ergeben, wird es möglich sein 

 auf Grund der hier entwickelten Methode dem 

 Wesen der Erscheinung näher zu treten. 



Welche Bedeutung diese Methode besitzt, das 

 ergiebt sich schlagend aus den Resultaten der 

 Musterbeobnclitung der ungarisclien Ornitliolo- 

 o-en und der kön. ung. Forstämter im Jahre 

 1890 — 91, ferner aus der Gegenstellung der 

 Resultate des meteorologischen Beobachtungs- 

 netzes der kön. ung. Centralanstalt für Meteoro- 

 logie und Erdmagnetismus. 



