48 



1886-ban május 11-én, 

 1887-ben május 2-án, 

 1888-ban á23ril 26-án üt darab, 

 1889-ben május 2-án. 



Őszi elköltözésükre nézve feljegj'zéseim béza- 

 gosak s csak a következő adataim vannak. 

 Eltűntek a nevezett torony tájáról : 



1884-ben július 22-én, 

 1887-ben július 26-án, 

 1888-ban július IS-án. 



Egyes — bizonyára éjszakról keresztülvo- 

 nulü — példánj't láttam a mezők felett fecske- 

 módra vadászva 



1888 jiilius 27-én Nag^v-líocze, 



1880 augusztus 13. Nyustya, Gömör m. 



Keszthely, 1894 május 20. 



Dr. Lovassy Scbulor. 



Ebből következik, hogy Nagy-Eőcze földirati 

 fekvését 



48° 41' 9" é. sz. 

 37° 46' 40" k. h. 



véve, a sarlósfecske érkezésének kéjílete így ala- 

 kúi: 



L. április 26-ikán 1888. 

 L. k. május 11 -kén 1880. 

 I. 16 nap. 

 K. május 3 — 4-ikén. 



M. 0. K. 



1880 Mai 11. 



1887 Mai 2. 



1888 April 26. 



1889 Mai 2. 



In Betreff der Abzugs-Herbst-Daten sind 

 meine Aufzeichnungen lückenhaft und besitze 

 ich nur folgende : 



Abzug : 



1884 Juli 22. 



1887 Juli 26. 



1888 Juli 18. 



Einzelne, gewiss von Norden kommende 

 Exemplare sah ich nach Schwalbeuart über den 

 Fruchtfeldern jagend 



1888 Juli 27. in N.-Eőcze, 

 1880 August ;'.. in Nyustya. 



Keszthely, den 20. Mai 1894. 



Dr. Ale.rander Lovassy. 



Hieraus folgt, dass wenn die geographische 

 Position von Nagy-Eőcze 



48°41'9" N. E. 

 37°40'40" 0. L. 



beträgt, die Formel für die Ankunft des Mauer- 

 seglers sich wie folgt gestaltet : 



F. April 26. 1888, 

 Sp. Mai 11. 1886, 

 Seh. 16 Tage. 

 M. Mai 3—4. 



ü. 0. C. 



Havasi szajkó íNucifraga caryocatacets L.) 

 fészkekről. 



Az idén — 1 894 — tavaszkor eszközölt kuta- 

 tások, különösen a havasi szajkó szaporításához 

 oly adatokat nyújtottak, melyeknek közzété- 

 tele ■ — azt hiszem — nem lesz érdek nélkül 

 való. 



Habár a havasi szajkó a magas hegységekben 

 meglehetősen gyakori madár, fészke mégis csak 

 az utolsó évtizedekben vált ismeretessé, ami 

 annak tulajdonítható, hogy nagyon korán költ, 

 amikor még a költőhelj'ek — melyek sohasem 



Die Nester des Nussliähers (Nucifraga caryoca- 

 tactes). 



Die ornithologisehen Forschungen des Früh- 

 jahres 1893 boten besonders zum Erutgesehäfte 

 des Nusshähers solche Daten, deren Publication 

 vielleicht nicht ganz olmi' Interesse ist. 



Obzwar der Nusshiiher in den Hochgebirgen 

 ein ziemlich hiiuiiger ^'ogel ist, wurde sein Nest 

 doch erst in den letzten Jahrzehnten bekannt, 

 was wohl dem Umstände zugeschrieben werden 

 kann, dass der Vogel sehr zeitig, also zu einer 

 Zeit brütet, zu welcher die nie unter tausend 



