12 



Angolországban a «Reporh'-ok szerint 8 évi 

 idő alatt : 



1880-ban 19 nap alatt 

 1881-ben 11 « « 

 1882-ben 43 « « 

 1883-ban 39 « « 



1884-ben 59 nap alatt 

 1885-ben 52 « « 

 188G-ban 65 « « 

 1887 -lien 47 « « 



A magyarországi 1890. és 1891. évi minta - 

 megfigyelés szerint következő időre volt szükség 

 a typikus területek megszállására : 



Az Alföldön 



A Dunántúl _ 



« « 



A keleti hegyvidéken 



Az északi hegyvidéken 



1890-bon 14 napra 



1891-ben 20 « 



1890-ben 24 « 



189 l-ben 27 « 

 1890-lien34 « 



1891-ben 32 « 



1890-ben 27 <- 



1891-ben 26 « 



In England, lant den lìeports, in der Periode 

 von 8 Jahren : 



A nélkül, hogy e jelenségek okait illetőleg már 

 most föltevésekbe ereszkedném, miknek kikuta- 

 tásához mindenek előtt egy plueno-meteorologiai 

 hálózat tervszerű berendezése volna szükséges, 

 mely mai alakjában a madártani megfigyelési 

 pontokkal, sajnos, nagyon ritkán vág össze, — 

 eltekintve mindezektől, felsorolom az érkezési 

 adatokat, a mint azok Kiiysna-tól egész a Spitz- 

 bergák-íg alakulnak. 



Mielőtt ezt tenném, ismételve is meg kell 

 említenem, hogy sajnálattal nélkülözöm Fran- 

 cziaország adatait. S végül még határozottan 

 meg kell jegyeznem, hogy a földrajzi fekvések 

 (positiók) csak megközelítőleg vannak meghatá- 

 rozva és nincs kizárva az sem, hogy itt-ott 

 hiba is becsiiszhatott ; ifjú intézetünk e nemű 

 fölszerelése — a mi természetes is — még na- 

 gyon hián OS. 



ISSO 19 



1881 11 



1882 43 



1883 39 



Tase 



1884 59 



1885 52 



1886 65 



1887 47 



Tage 



Die Musterbeobachtung für Ungarn pro 1890 

 und 1891 ergab folgende Zeiträume für die Be- 

 siedelung der typischen Gebiete : 



Tiefebene 



« 



Jenseits d. Donau 



" <* « 

 Oestl. Erhebung 



« n « — . 

 Nördl. Erhebung 



II II II ... 



Ohne mich auf Muthmassungen hinsichtlich 

 der Ursachen einzulassen, welche vor Allem die 

 detaillierte Entwickelung des phäno-meteorolo- 

 gischen Apparates erfordern würden, welcher 

 jedoch leider mit den ornithologischen Beobach- 

 tungspunkten nur seltener correspondiert, gebe 

 ich nun die Daten, wie sich dieselben von Knysna 

 an bis Hpitzbergen gestalten. 



Leider muss ich wiederholt anführen, dass 

 ich Frankreich nicht lierücksichtigen kann, da 

 ich keine Daten erhielt. Endlicli l)emerke ich 

 ausdrücklich, dass die geograj)hischen Positionen 

 nur approximativ gegeben sind und hie und da 

 vielleicht auch ein Irrthum nicht ausgeschlossen 

 ist, der Apjiarat unserer noch so jungen Anstalt 

 ist eben noch sehr mangelhaft. 



Knysna 



32° 0' d. sz. S. B. 

 20° 0' k. h. Ö. L. 



Jan.* 



(nach) Brit. Mus. Cat. szerint 



Quilimane 



Jan. 19 1889; « Keichenow 1** « 



Victoria-Nyanza (Kara- 

 tschonffo) 



Mart. 2 1885; 



* A hónapokat latini'il és rövidítve adom | Jan. = Januaiins. Febr. = Februarius. Mart. 



Die Monate gebe ich lateiniscli und gekürzt J Apr. = Április. Mai. = Mains. 



■■'■' A szerző neve után álló száiu az irodalmi forrásra vonatkozik ; 1. a czikk végi'n : Irodalom. 

 Die dem Aiitornamen folgende Zahl giebt die lit. Quelle an; siehe am Schlüsse: Literatur. 



Martins. 



