ìò 



való móiìszer alapján általáuortsá^ban uu'fj.viz.s- 

 gáljam és feldolgozzam. 



E módszer tudvalevőleg : a vonulásnak moz- 

 gási tüneményként való felfogásán — vagyis a 

 térnek és időnek földirati s csillagászati alapon 

 eszközölt megállapításán — nyugszik, tekintetbe 

 véve még a meteorológiai jelenségeket is. 



A madárvonulást, mint tudjuk, feldolgozták 

 már feltevésekre támaszkodó (speculativ) ala- 

 pon — igy kiváltképen a régi német iskola — ; 

 ismerünk földirati és phíenologiai alapokon 

 nyugvó kísérleteket — így Quetelet,' de Selys- 

 LoNOCHAMPS,^ BoDE,^ Kessler,* Middendorff A.^ 

 szerzőktől eredőket. 



Ezekhez járul Palmen " kist-rlete madártani 

 kimutatásos (faunistikus) adatok alapján, le- 

 vonva azokat 19, a magas északon fészkelő 

 madárfaj hozzávetőleges mozgás-irányából, meg- 

 alkotva az u. n. «vonulási útirányok» -at (Zug- 

 strassen). Ezt a minden tekintetben jogosult 

 kísérletet Menzbier' tanár fejtegette tovább; 

 Radde^ is sok elemet nyújtott s több tételt állí- 

 tott fel, így a talajalakulás befolyását a vonu- 

 lásra, annak eltérítését útba eső magas hegy- 

 ségek okáliól, a mi igazát természetesen meg 

 nem állotta, a mint ezt különösen Pastuchow 

 kaukázusi és Buda Ádám hátszegvölgyi vizsgála- 

 tai minden kétséget kizárólag liizonyítják." Végül 

 igen sok világosságot hozott íi kérdésbe, és sok 

 becses elemet nyújtott — különösen a madarak 

 vonulási sebességére (Zugfliig) vonatkozólag is 

 Gätke,'" Helgoland sziget köztiszteletben álló 

 madár-virrasztója. 



E munkák és kísérletek mellett azonban talán 

 még sem válik feleslegessé a tavaszi vonulás- 

 nak ■ — s itt kiváltképen a füsti fecske útjá- 

 nak — egy újal)b, a mi módszerünk alapján 

 keresztül vitt feldolgozása, már csak arra való 



festgestellten IMethode ím Allgemeinen zu prü- 

 fen und darzustellen. 



Die Methode stützt sich bekanntlich auf die 

 Auffassung des Zuges als Bewegungserschei- 

 ninig, daher Feststellung des Kaumes und der 

 Zeit auf geographisch-astronomischer Grund- 

 lage, nebst Berücksichtigung der meteorolo- 

 gischen Elemente. 



Wie bekannt, haben wir l)arstelhnigen des 

 Zuges auf speculativer Grundlage — besonders 

 die ältere deutsche Schule : — Versuche auf 

 luehr phänologiseher Grundlage, mit Berück- 

 sichtigung der geographischen Elemente — 



(,>DETELET,^ De SeLYS-LonGCHAMPS,^ BoDE,^ IvESS- 



ler,^ A. V. Middendorff.'' 



Hiezu kommt der \'ersuch Palmen's,'' auf 

 (irund faunistischer Angaben über die muth- 

 masslichen Zugs-Piiehtungen — Zugstrassen — 

 von 19 Arten im hohen Norden brütender Zug- 

 vögel. Dieser ganz berechtigte Versuch, wurde 

 besonders durch Professor Menzbier,^ weiter 

 behandelt : auch Radde,^ gab viele Elemente 

 und stellte mehrere Sätze auf, so jenen der Be- 

 einflussung des Zuges durch die Bodenbeschaf- 

 fenheit, die Ablenkiuig dessellien durch hohe 

 Gebirge, was sich freilich nicht als stichhaltig 

 ei-wies, wie dies Pastuchow's Untersuchungen 

 im Kaukasus und Adam von Buda's Beobach- 

 tung in Hátszeg unwiderleglich beweisen." End- 

 lich verbreitete viel Licht und gab viele kost- 

 bare Elemente — ganz besonders auch hinsicht- 

 lich des Zugfluges der Vögel, Gaetice,^" der all- 

 verehrte \'ogelwart auf Helgoland. 



Die Gesammtheit dieser Darstellungen und 

 ^'ersuche dürfte jedoch die Darstellung desFrüh- 

 jahrszuges — hier jenes der Rauchschwalbe — 

 auf Grund unserer Methode keineswegs als über- 

 flüssig erscheinen lassen, schon mit besonderer 



' QuETELET : Projet d'observations annuelles sur la périodicité des oiseaux. Rep. Brit. Assoc. ISil, 7:!. 1. 



" De Selys-Longchamps : Observ. sur les phénomènes periodiiiues etc. et part, sur les migrations des oiseaux 

 de 1S41-1S4. Acad. roj-. Belg. Tom. XXI. 



' Bode: Beob. über die Ankunft der Vögel. Mélanges Biolog. etc. Tom. II. 1N.5S, Set. l'étersbourg benyújtva 

 (1854ben). 



■* Kesslek: Einige Beitr. zur Wanderungs-Gescbichte der Vogel. Bull, de la Soc. des Nat. de Moscou. 1853, I. 



' A. V. Middendorff: Die Isepiptesen Russlands etc. Aus dem Mem. de I'Acad. des Sciences de Set. Péters- 

 bourg. VI. Sér. Tom. Vili. 18.5.5. 



• Palmen: «Ueber die Zugstrassen der Vögel» Leipzig 1870. 

 ' Menzbier: in Bull. Soc. Nat. Moscou 1S8(). 



* Radde: «Ornis caucasica» Kassel 1884. 



' PAäTUCHOW : «Besteigung des Chalaza im Kaukasus». Globus Bd. LXII. 1892. Buda, A. v. Herbst Beobach- 

 tungen aus dem Hiitszeger Tbale ; v. Tschusi's Oruith. Jahrb. II. 1891, p. 67. 

 •" Gaetke: Die Vogelwarte von Helgoland. Braunschweig 1891. 



