49 



találhatók ezer méteren alul — rendesen még 

 nag}^ hóval vannak borítva s majdnem hozzá- 

 férhetleuek. Külföldön először Schutt E.^ Ba- 

 deuben a Kandel hegységben fedezte föl 1802 

 márczius 19-én. Nálunk Magyarországon ennél 

 jóval elébb Petényi Salamon bukkant a havasi 

 szajkó fészkére és tojásaira, amit hátra hagyott 

 iratai igazolnak.- Baldamus egy Erdélylml szár- 

 mazó fészekaljat adott ScnÜTTnek összehasonlí- 

 tás végett,^ melj'et Baldamus valószínűleg annak 

 idején PETÉNYitől kapott. 



Az idei enyhe télnek köszönhetjük, hogy most 

 öt fészekkel, három teljes fészekaljjal és pelyhes 

 fiokákkal számolhatunk be, melyek közül három 

 fészek, két teljes fészekalj és egy tokos lioka a 

 m. Nemzeti Múzeum tulajdonába került. 



Az első fészket három tojással márcz. ".jO-ári)! 

 Gömör megyé])en az úgynevezett Kakashegyről 

 dr. Lendl Adolf úr közbenjárása folj'tán kap- 

 tuk ; a másikat szintén három tojással Danford 

 C. G. xír a Retj'ezát heg;s-ségben az lígyne^ezett 

 Curu Gallesen eg}^ 15 — 18 mét. magas jegenye- 

 fenyőről ájjr. hü 7 -én gj'üjtötte s hozzá szerezvén 

 a hím és tojó nMularat is, az egészet mint teljes 

 biológiai csoportot, a m. n. Múzeumnak aján- 

 dékozta; a harmadik fészekben májns hó elején 

 egy már közel anyányi fióka ült, melyet ugv'an- 

 csak dr. Lendl Adolf szerzett Gömörből. 



Dr. Lendl Adolf négy fészeknek jutott eddig 

 birtokába, kettőben tojások, kettőben pedig tokos 

 fiókák voltak. 



Rendkívül érdekes ama fészkek szerkezete, 

 melyekben a tokos fiókák voltak, s nincs tudo- 

 másom arról, hogy valaki ezt a szerkezetet eddig 

 észlelte volna. 



A fiokás fészkek t. i. tetővel vannak ellátva, 

 épi^en mint a szarka-fészkek. A tető azonban, 

 mely a fészekkel szoros összefüggésben van, csak 

 egyik felét fedi a fészeknek, míg a másik fele 

 födetlen. Ügy látszik e tető-szerkezet csak akkor 

 épül a fészek fölé, midőn a fiak már kikeltek. 



Meter hoch gelegenen Brutplätze noch miter 

 Schnee liegend, beinahe unnahbar sind. Im Aus- 

 lande fand E. Schutt ^ das erste Nest im Jahre 

 180:2 im Kandel-Gebirge Badens u. z. am 19. 

 März. In Ungarn entdeckte viel früher Salamon y. 

 Petényi das Nest des Niisshähers, wie dies seine 

 hinterlassenen Schriften auch beweisen.^ Bal- 

 damus gab Schutt ein aus Siebenbürgen stam- 

 mendes Gelege behufs Vergleichung,^ welches 

 Baldamus wahrscheinlich von Petényi erbal- 

 ten hat. 



Dem vei'flossenen, sehr milden Winter ist es zu 

 verdanken, dass wir von nicht weniger als fünf 

 Nestern, drei completten Gelegen und von halb- 

 wüchsigen Jungen Nachricht geben können, wo- 

 von drei Nester, zwei Gelege und ein halb- 

 wüchsiges Junge das Eigenthum des ung. Na- 

 tionalmuseums bilden. 



Das erste Nest mit drei Eiern erhielt Herr 

 Dr. Adolf Lendl am 30. ]\Iärz aus dem Gömö- 

 rer Comitate, Fundort Kakashegy ; das zweite 

 Nest mit ebenfalls 3 Eiern kam aus dem Eetye- 

 zát-Gebirge, wo es C. G. Danford auf dem Curu 

 Galles auf einer l-j — 18 Meter hohen Tanne 

 entdeckte, beide Eltern abschoss, so dass auf 

 diese Art das Nationalmuseum eine vollständige 

 biologische Gruppe zum Geschenke erhielt ; das 

 dritte Nest mit einem halbwüchsigen Jungen 

 erhielt Dr. Lendl Anfangs Mai aus Gömör. 



Dr. Lendl erhielt im Ganzen vier Nester, 

 wovon zwei mit Gelegen, zwei mit halbwüch- 

 sigen Jungen. 



Ungemein interessant ist der Bau jener Nester, 

 in welchen sich die Jungen befanden und ist es 

 mir nicht bekannt, dass dieser Nestbau bis nun 

 irgendwo beobachtet worden wäre. 



Die mit Jungen besetzten Nester sind näm- 

 lich, gleich den Elstern-Nestfrn, überdacht. 

 Jedoch bedeckt das Dach, welches mit dem Neste 

 zusammenhängt, blos die halbe Mulde, die an- 

 dere Hälfte ist unbedeckt. Es hat den Anschein, 

 als ob das Dach erst gebaut würde, wenn die 



' Beitrag zur Fortpflanzunga-Gescbicbte des Tannenliehers, Nucifraga caryocatactes. Jouru. f. Ürnith. 1862, 

 125. lai). 



'' Frivaldszky J. (Aves Iluugari »■ 1891) Petényi bátrahagyott jegyzetei alapján a következőket irja: «Nidum, 

 secundum Petényi, in .silvia abieguis arborum, circiter in medio arboris, arete ad stirpem supra basin crassi 

 rami e ramulis et radicibus construit et illum iutus tenuibus radiculis et niuscis obducit. Mature nidificat, 

 qiium adhuc ten'a ibidem nive tecta est.» 



^ Jouru. f. Ornitli. 1863, 171. 1. (Megjegyzem, bogy a fészekalj egy tojása dr. Tauscheb Gyula birtokába 

 került, ennek gyűjteményével pedig az erdélyi Múzeum Egylet tulajdonába ment át; ott azonban most a meg- 

 felelő fiókban, talán valami tisztogatási zavar folytán, egy szarkatojás van. Herman Ottó.) 



Àquila. 



