30 



A fedél liíisonnemű fenyőágacskáklHil van al- 

 kotva, aminőből a í'észcik maga. 



A fészkek átmérője átlag véve mintegy ;i() cm ; 

 a külső burok fenyőágacskákból való, belől tömö- 

 ren háncs-rostokból és szakállas zuzmóból van 

 összerakva és zöld mohával kibélelve. Az egyik 

 fészek azonban csupa nyirágacskákból vah». 



Végre a liárom fészekalj tojásainak pontos 

 méreteit adom : 



Jungen schon ausgeschlüpft sind. Das Dach ist, 

 wie das Nest aus dem gleichen Materiale. 



Der Durchmesser der Nester lieträgt durch- 

 schnittlich 30 cm., von aussen sind die Nester 

 aus Zweigen der Nadelhölzer gefügt ; die IMulde 

 besteht aus Holzfasern und Bartflechten und ist 

 mit grünem Moos austapeziert. Das eine Nest 

 ist jedoch aus Birkenreisern gebaut. 



Es mögen nun hier noch die genauen Maasse 

 der drei Gelege folgen : 



I. 



n. 



ni. 



Kakashegy, Gömör niegy( 

 Dr. Lendl Adolf szerz. 



márcz. ?,(). 



Vizesrét, Gömör megye, ájiril 30. 

 Dr. Lendl Adolf szerz. 



Retyezát, Guru Galles, aprii 7. 

 Danfoed C. g. gytíjt. 



Budapesten, 1894 május hó 19-én. 



M. N. Múzcuvi tidajdoiia. 



Madarász Gyula tulajdona. 



M. N. Múzeum ttdajdoua. 

 Dr. Madarász Gyida. 



A Tetrao tetrix L. és Anser brachyrrhynchus Tetrao tetrix L. und Anser brachyrrhynchus in 

 Baili. Erdélyben. Siebenbürgen. 



CsATÓ Jánostól. 



A Nyirfajdnak, Tetrao tetrix L. előjövetele az 

 erdélyi részekben csak szóbeszéd után van meg- 

 állapítva. 



Stetter a magyar orvosok és természetvizs- 

 gálók 1845-ik évi évkönyvében általánosságban 

 sorolja fel. Bielz Albert «Fauna der "Wirbel- 

 thiere Siebenbürgens» adatgazdag munkájában 

 iVerliandlungen und Mittheilungen des Sieben- 

 bürgischen Vereins für Naturwissenschaften 

 XXXVIII. évfolyam 1888) azt irja róla, hogy az 

 ő tudása szerint a gyergyói hegységekben Bor- 

 széknél, Czopelt szerint a Szász-Eégentől észak- 

 keletre fekvő hegységekben jönne elő. 



Bielz a madárnak, mint velem közölte, csak 

 farktollait látta; a második adat téves lesz, 

 miután azon vidékbeli vadászoktól nem hallot- 

 tam, hogy (3tt a Nyirfajd előjönne. 



En parasztpuskásoktól hallottam, mikép a 

 Eetyezát hegységben l'rik község határához 

 tartozó legelőkön a henyefenyő, Ptíim<.S' pumilio 

 ten3'észvonalán található lenne, valamint Fo- 

 garas vármegyében Bráza község havasain is 

 előjönne ; az ottani puskások állitása szerint, 

 hallottam, hogj' a Páringen is lőttek volna. 



Von Johann von Csató. 



Das Vorkommen des Birkhulmes in Sieben- 

 bürgen beruhet bis zm' Stunde blos auf Hören- 

 sagen. Stetter führt den Vogel im Jahrbuche 

 der ung. Aerzte und Naturforscher vom .Jahre 

 1845 blos im Allgemeinen an. E. A. Bielz 

 schreibt in seiner an Daten so reichen Arbeit : 

 ((Fauna der Wirbelthiere Siebenbürgens» (Ver- 

 liandl. und Mittheil, des siebenbürg. Vereines 

 für Naturwiss. Jahrg. XXXVIIl, 1888), dass 

 seines Wissens der Vogel im Gebirge der Gyergyi) 

 bei Borszék, nach Czopelt im Gebirge nördlich 

 von Szász-Eégen vorkomme. Bielz theilte mir 

 mit, dass er nur den Stoss des \'ogels sah ; die 

 andere Angabe dürfte ein Irrthum sein, da mir 

 die Jager dieser Gegend vom Birkwild nichts 

 zu sagen wussten. Von den dem Bauernstande 

 angehörigen Jägern habe ich gehört, der ^'ogel 

 komme im Eetyezát-Gebirge auf den schon in 

 der Krummholzregion gelegenen Weiden der 

 Gemeinde Urik vor; so auch in den, schon in 

 Fogaras gelegenen Alpen der Gemeinde Bráza, 

 deren Jäger behaupteten, dass der Vogel auf 

 dem Pareng erlegt wurde. 



Bis zur Stunde ist aber nur Eines gewiss : 



