72 



Fenichel Samuel 



omithologiai gyűjtése az uj-guineai Finisterre- 



hegységben (1892—93). 



Feldolgozta : 

 Dr. Madarász Gyula, 

 magyar nemz. múzeumi őr. 



(Egj- sziiies táblával.) 



Ujabban mindinkábl» növekedik azoknak a 

 száma, a kik — a mindennapitól eltérve — ■ egész- 

 ségök és életök koczkáztatá.sának tudatával, 

 kutatási vágvbül oly vidékekre hatolnak, melyek- 

 nek éghajlati viszonyait csakis a legerősebb és 

 legedzettebb szervezet birja ki. Ilyen vidékek 

 egyike Uj-Guinea is. De nem is csoda, hogy ez 

 a csodálatos ország rajongóvá teszi a természet- 

 búvárt, mert hiszen állatjai, kivált madarai, pa- 

 zar öltözetük és szinpompájnknál fogva való- 

 ban a legmagasabb fokon állanak. 



Ilyen rajongóvá tette e csodás ország Fenichel 

 Sámuelt is, ki gyenge testalkata és szervezete 

 daczára mégis Uj-Guineába utazott, hogy ott a 

 még ismeretlen teremtmények fölkutatásával 

 hasznot hajtson a tudománynak : és ez a titkos 

 vágy ösztönözte az alig 23 éves fiatal gyűjtőt 

 arra, hogy tudománjszonijának kielégítése 

 végett 1891. evi szejìtemberben Európát el- 

 hagyva, útját az ismeretlen tájék felé vegye. 



Uj-Guineában tizennégyhavi ott tartózkodás 

 után, fáradhatlan, kitartó és buzgó munkássága 

 közepette 1893. márczius havában — állítólag 

 malária lázl)an — hirtelen meghalt. 



Fenichel Sámuel 1868. augusztus hó í?.5-én 

 született Nagy-Enyeden, a hol gymnásiumi 

 tanulmányait is végezte. Szegény szülőktől 

 származván, Csató .János alispán és ismert orni- 

 thologus házánál némi segélyre talált, a kinél 

 egyszersmind a madárpneparálás mesterségét 

 tanulta meg, s ugyancsak itt kedvelte meg a ter- 

 mészetrajzot is. A tudományok iránti szeretetét 

 azonban első sorban gymnásiumi tanára He- 

 KEPEY János oltotta belé, kitől főleg őslénytani 

 és régészeti ismereteket szerzett. 1888-ban a 

 bukaresti román nemzeti múzeumnál nyert őri 



Samuel Fenichel's 



Ornithologische Ergebnisse aus dem Finisterre- 



Gebirge in Neu-Guinea (1892--93). 



Beai-beitet von 

 Dr. -Julius v. Madarász, 



Gustos am Ung. National-Museum. 

 Hiozu T.nf. I. 



Es wächst in der neueren Zeit beständig die 

 Anzahl derjenigen, die abweichend von dem all- 

 täglichen Pfade und selbst mit dem Bewustsein, 

 dass sie ihre Gesundheit und ihr Leben auf das 

 Spiel setzen, aus Forsehungstrieb solche Gegen- 

 den aufsuchen, deren klimatische Verhältnisse 

 nur der starke und abgehärtete Organismus zu 

 ertragen im Stande ist. Solch' eine Gegend 

 ist auch Neu-Guinea. Doch kein Wunder, dass 

 diese wunderl)are Insel den Naturforscher zum 

 Schwärmer macht, denn die ^irunkvolle Kleidung 

 und Farbenpracht der Thiere, insbesondere der 

 Vögel steht gewiss auf dem höchsten Punkte. 



Zu solch' einem Schwärmer machte diese 

 wunderbare Insel auch Samuel Fenichel, der 

 trotz seines schwachen Körperbaues dennoch 

 nach Neu-Guinea reiste, damit er mit der Er- 

 forschung der noch unbekannten dortigen Thier- 

 welt der Naturwissenschaft einen Nutzen schaffe : 

 und die geheimnissvolle Sehnsucht war es, welche 

 den kaum 23-jälirigen jungen Sammler dazu 

 trieb, dass er zur Befriedigung seines Strebens 

 nach hehrem Wissen am 30. September 1891 

 Europa verlassend, seineu Weg nach dieser un- 

 bekannten Gegend lenkte. 



Nach einem vierzehnmonatlichen Aufenthalte 

 in Neu-Guinea und inmitten seiner ausdauern- 

 den, unermüdlichen und eifrigen Thätigkeit 

 starb er plötzlich, wie man sagt — am Malaria - 

 Fieber. 



Samuel Fenichel wurde am 25. August 1868 

 zu Nagy-Enyed (im Comit. Alsó-Fehér, des einst- 

 maligen Siebenbürgens) geboren, wo er audi 

 seine Gymnasialstudien beendet hat. Seine El- 

 tern waren arm und er fand im Hause des be- 

 kannten Ornithologen und Vicegespans Johann 

 von Csató eine Unterstiitzung, von dem er auch 

 die Geschicklichkeit in der Präparirung der 

 Vögel, als auch die Liebe für Naturgesciiichte 

 sich angeeignet hat. Die Vorliebe für diese Wis- 

 senschaft aber verdankte er inbesondere seinem 

 Gymnasial-Professor, Jouann von Herepey, der 



