lo? 



csak a sorozatok nagysága miatt is — igen tneg- 

 bizható s fontos adatokat közzé téve, azokat a 

 tudomány iránt érdeklődők szélesebb körének 

 is hozzáférhetővé teszi. 



A megfigyelés mindössze 14 madárfajra ter- 

 jeszkedik ki, de miután e 14 faj mindegyike 

 mind a ^^ éven át pontosan megfigyelte tett, e 

 körülmény a megfigyelések értékét rendkívül 

 mértékben emeli, mert mondhatni absolut becsű 

 garantiát nyújt megbízható s minden irányban 

 hiteles középszámok megállapíthatására. 



És épen ez az, a mi a mi szempontunkból 

 rendkívül becsessé s a vele foglalkozóknak igen 

 tanulságossá teszi e sorozatokat, nem is említve 

 azt, hogy a FoKOÁCH-féle megfigyelések 1873 — 

 1894-íg terjedvén, részben correspondálnak 

 MiDDENDORFF E.* livlandí 1866— 1893-íki fel- 

 jegyzéseível s így nemcsak a középszámok sze- 

 rint hasonlíthatók össze, hanem a correspondáló 

 évekre nézve is, a mi már megközelítése az 

 ideálnak, melyet czélzunk, hogy majdan az ösz- 

 szes megfigyelési pontokat évek szerint állithas- 

 suk egymással szembe. 



Positiv eredményeket e két távoleső pont 

 évszerinti szembeállításából persze még nem 

 várhatunk, 4 — 5 megfigyelő pont adata ehhez 

 még nagyon kevés is ; csakis a középszámokbtl 

 vonhatunk le némi tanúságot, mert mindkettő 

 évek hosszú során át folytatott megfigyelésre 

 támaszkodik, helyesebben annak eredménye, s 

 így majdnem absolut becsű alapot nyújtván 

 összehasonlításokra, n: egközelítőleg hű képet ad 

 arról a külömbségről, mely ugyanazon madár- 

 fajokra vonatkozólag a MiDDENDORFF-féle adatok 

 középszámai • — az 58° é. sz. alól — s viszont 

 a FoRGÁcH-féle ghymesi középszámok között 

 fennáll, mely utóbbi megfigyelési pont 10 teljes 

 fokkal, tehát ca. 11500 kilométerrel fekszik 

 amazokhoz kéj)est délre : a 



48° 22 '46" E. sz. 

 35°53'26" K. h. (Ferrotól) 



alatt. 



De lássuk már most a gróf FoRoÁCH-féle soro- 

 zatokat, az adatokat nem évek szerint, hanem a 

 beérkezés napi egymásutánjában sorakoztatva. 



* Lásd : Aquila (I— II.) füzet p. 28—36. 



reihen, welche schon infolge ihres Zeitraumes 

 sehr verlässlich und wichtig sind, veröffentlicht 

 und dadurch auch einem gi'össeren Kreise zu- 

 gänglich macht. 



Die Beobachtungen beschränken sich nur auf 

 14 Arten. Da aber eine jede der 14 Arten durch 

 22 Jahre pünktlich beobachtet wurde, wird der 

 Werth der Beobachtungen in ausserordentli- 

 chem Maasse gesteigert; denn sie liefern eine — 

 man könnte sagen — absolute Sicherheit und 

 Grundlage für in jeder Beziehung authentische 

 Ankunfts--Mittel. 



Eben das ist es, was diese Datenreihen von un- 

 serem Gesichtspunkte genommen sehr werth- 

 voU, für Diejenigen aber, welche sich damit be- 

 schäftigen werden, sehr lehrend macht. Und 

 zwar umsomehr, weil die FoRoAcn'schen Be- 

 obachtungen von 1873 — 1894 geführt, zum 

 Teile mit jenen von Middendorff * (1866 — 1893) 

 ausLivland der Zeit nach corrrespondieren, also 

 nicht nur in der Gestaltung der Mittel, sondern 

 auch in Bezug der correspondierenden Jahre 

 verglichen werden können. Es ist dies schon 

 eine Annäherung an das Ideal, welches das 

 Endziel unserer Bestrebungen ist: d. h. die 

 Daten der Beobachtungspunkte nach correspon- 

 dierenden Jahrgängen mit einander vergleichen 

 zu können. 



Positive Eesultate envarten wir von der jähr- 

 lichen Vergleichung dieser beiden entfernten 

 Punkte freilich noch nicht; die Daten von 4 — 5 

 Stationen sind dazu auch noch gar zu wenig. 

 Die Vergleichung der Mittel ergiebt aber schon 

 etwas mehr. Beide Keihen basieren auf Beobach- 

 tungen vieler Jahre und bilden demnach ein 

 absolut werthvolles Material zu Vergleichungen. 

 Sie geben ein annähernd treues Bild von dem 

 Ankunfts-Unterschiede einer und derselben 

 Vogelart, so wie sich dieselben auf Grund der 

 MiDDENDORF'schen Mittel — unter dem 58° N. 

 Br. — und auf Grund der FoRGÁcn'schen Mittel 

 aus Ghymes gestalten, welch' letzterer Beobach- 

 tungspunkt um 10 ganze Breitengi-ade (circa 

 1 1500 Kilometer) südlicherliegt, u. z. unter dem 

 48°22'46" N. B. 



und 35°53'26" Ö. L. (von Ferro). 



* 



Gehen wir nun auf die FoRGÁCH'schen Daten- 

 reihen über, und zwar in der Tagesfolge der 

 Ankunft dai'gestellt. 



* Aquila I— II. p. 2S— 36. veiöffeűtlicht. 



