113 



Eddig a FoRGÁCH-féle sorozalok, h ezzel köz- 

 leményünket be is fejezhetnők, ha, a mint már 

 fennebb említem a FoRGÁCH-tVle s-orozatoli igen 

 alkalmas anyagot nem nyújtanának arra, hogy 

 MiDDENDORFF E. sorozatos adataival, melyek az 

 «Aípiila» I — II. füzetében közöltettek, két irány- 

 ban is összehasonlíttassanak. 



Még pedig összehasonlítás tárgyát képezhetik 

 az említett sorozatok : 



1. a belőlük níjcrt középszámokra nézve, 

 r.'. jiedig az azonos évek szerint. 



S míg az első arról ad fogalmat, hogy miként 

 alakulnak a magyar állomás s az orosz meg- 

 figyelési pontok között a beérkezési külömbsé- 

 gek a középszámok szerint, melyek az évi inga- 

 dozásokat s az esetleges megfigyelési hibá- 

 kat — mik a legnagyobb lelláismeretesség 

 mellett sem kerülhetők ki — meglehetősen ki- 

 egyenlítik, s így jó átlagos eredményeket ad- 

 nak ; — a második összehasonlítás hű képét 

 adja az ingadozásoknak, úgy, a mint azok a 

 correspondáló években tényleg alakulnak. 



De már itt is kiemeljük s erre különös súlyt 

 fektetünk, hogy e szembeállítással nem azt vitat- 

 juk, mintha Ghíjmes és az orosz poiitok a vonu- 

 lás szempontjaitól bármi összefüggésben állaná- 

 nak egymással, mintha a tárgyalt madárfajok 

 okvetlen Ghymesen át jutnának a tárj^yalt oiosz 

 pontokra. 



Ennek tárgyalá-ába jelen közleményünk 

 kapcsán bele menni nem akarok , egysze- 

 rűen csal;- azon külömbségek conslalálására 

 szorítkozom, melyek a magyar és orosz meg- 

 figyelő pontokon vagyis a 48° és 58° é. sz. 

 között az előttünk fekvő adatok alapján tényleg 

 kimutathatók, tekintet nélkül arra, hogy e kü- 

 lömbségek összefüggésben vannak-e egymással 

 vagy nem ? Ezen utóbbi kérdés tárgyalása már 

 egészen más szempontok alá esik, s jelen közle- 

 ményünk keretébe be nem illeszthető ! 



Úgyis kevés, sőt elenyésző kevés oly állo- 

 másunk van, honnan évekre nézve is correspon- 



Hiemit hatten wir die Graf FoRGAcn'schen 

 Datenreihen der Oeffentlichkeit übergeben. Da 

 aber dieselben — wie schon erwähnt — ein 

 vortreffliches Materiale bieten, um mit den 

 Datenreihen E. v. Middendorff's (Aquila I — II.) 

 verglichen zu werden, schreiten wir zu dieser 

 Vergleichung umsomehr, weil die beiden Daten- 

 reihen sogar in zwei Eichtungen untersucht 

 werden können, u. z. : 



1. in Bezug der auf Grand derselben festge- 

 stellten Mittel, und 



2. ;*(((■// den, einzelnen correspondierenden 

 Jahrgängen,. 



Während die erstere Gegenüberstellung einen 

 Begriff" davon giebt, wie sich die Ankunftsunter- 

 schiede zwischen der ungarischen Station und 

 livländischen Beobachtungs-Punkten auf Grumt 

 der Mittel gestalten, welche Mittel, die zufälli- 

 gen, selbst bei gi'össter Gewissenhaftigkeit nicht 

 zu vermeidenden Beobachtungsfehler ziemlich 

 ausgleichen, und demzufolge gute durchschnitt- 

 liche Resultate ergeben, — giebt die zweite Ver- 

 gleichung ein treues Bild der Schwankungen, 

 so wie dieselben in den correspondierenden 

 Jahrgängen sich zeigen. 



Wir können aber nicht versäumen schon jetzt 

 hervorzuheben, und zwar mit besonderer Beto- 

 nung, dass es uns ferne steht mit dieser Gegen- 

 überstellung behaupten zu wollen, als ob etwa 

 zwischen Ghymes und den livländisclien Punk- 

 ten ein organischer Zusammenhang — was den 

 Zug anbelangt — bestehen würde, klarer aus- 

 gedrückt : als ob die behandelten Vogelarten 

 unbedingt durch oder von GhjTnes auf die be- 

 nannten livländischen Punkte anlangen müss- 

 ten. In die Behandlung dieser Frage wollen wir 

 uns derzeit gar nicht einlassen. 



Wir beschränken uns jetzt einzig und cdlein 

 auf die Constatirung jener Unterschiede, welche 

 zwischen den ungarischen und den hvländi- 

 schen Beobachtungspunkten, — also zwischen 

 dem 48° N. B. und dem 58° N. B. — aiis den 

 WIS vorliegenden Daten — factisch nachiueisbar 

 sind. Ganz und gar abgesehen davon, ob diese 

 Unlersehiede mit einander im Zusammenhange 

 stehen oder nicht!? 



Die Behandlung dieser letzteren Frage fällt 

 schon unter einen ganz anderen Gesielitspunkt 

 und gehört ausserhalb des liahmens unserer 

 jetzigen Bearbeitung. 



Da wir aber leider nur verschwindend wenig 

 solche Beobachtungspunkte haben, welche nach 



