116 



lömbséget napokb.aii kifejezve, ebhől kiszámít a 

 a napi haladást. 



Miután a mi összehasonlított pontjaink között 

 is épen 10 foknyi (=150 földr. mértföld) ktt- 

 lömbség van, már csak ezen analogia folytán 

 is — a nélkül, hogy ezáltal a Middendorff 

 módszer helyes vagy nem helyes volta mellett 

 állást foglalni akarnánk — ne mulaszszuk el a 

 tárgj'alt fajok haladását e míklszer szerint ki- 

 számítani : 



liebsten Punkte constatiert, und den Unter- 

 schied in Tagen ausgedrückt, auf dieser Basis 

 berechnete er dann das tägliche Vorrücken 

 der Art. 



Wir sind weit entfernt davon über die Eich- 

 tigkeit der Methode A. v. Middendoefp's ui-thei- 

 len zu wollen, wir unterlassen aber dennoch 

 nicht eine gleiche Berechnung des Vorrückens 

 der behandelten Arten. 



Schon die Analogie, das wir — -gleich Midden- 

 dorff — ebenfalls 10 Breitengrade (= löOgeo- 

 graf. Meilen) Unterschied haben, ist all zu ver- 

 lockend. 



A 4S°-tól az 58° É. sz.-ifj, azaz a '10°-n.yi területet elforilalta: 

 (Dilit Tcmdn ztviftchen dem 4S°—58° N. B., aho von IO çianzcn Breitengraden, iriirde benetzt :) 



nap alatt; esik egy napra 1 J földr. mértföld 



Middendorff e módszer szerint két fajnak, a 

 Hir. rustica és a Cue. eanorwi-nak napi hala- 

 dását számítja ki, még pedig a 60V2° — 70°, 

 illetve a G0° — 70° é. sz. közötti adatokra tá- 

 maszkodva. 



Az ő fecskéjének SVa fok megtételére ,5? 

 napra volt szüksége , mely szerint a napi 

 haladás 4 földr. mérföldet (1 geogr. mértföld — 

 7-419 km.) tenne ki ; s a kakuknak pedig 10 fok 

 megtételére 31 napra, naponkint 6 földr. mért- 

 földet haladva. 



Ezen adatokkal a mienket szembeállítva a 

 48° — 58° é. sz. között, azt találjuk, hogy a fecs- 

 kénél — a kakukkal ellentétben — e módszer 

 sokkal gyorsabb haladást mutat ki nálunk, mint 

 a minőt Middendorff Sándor az oroszországi 

 adatok alapján kimutatott.* 



* A MiboENDORFF-féle eredmények bírálata abban 

 8 tényben rejlik, hogy az ö számításai szerint a gyors- 



A. v. Middendorff berechnete nach dieser Me- 

 thode das Vorrücken zweier Arten, u. z. der 

 //()'. nistica und des Cttc. ca)ioriis. Bei der 

 Erstere auf Daten zwischen dem 61'5° — 70° 

 Breitengrade und bei Cuculus auf Daten zwi- 

 schen 60°— 70° sich stützend. 



Seine Schwalbe hatte zur Zurücklegung die- 

 ser 8-7)° Breitengrade .3? Tage nöthig, dem- 

 gemäss dann das tägliche Vorrücken 4 geogr. 

 Meilen (1 geogr. Meile = 7'419Km.) ausmachte. 

 De Kukuk brauchte zur Zurücklegung von 10 

 Breitengraden Si Tage, sein tägliches Vorrücken 

 machte also 6 geogr. Meilen aus. 



Diese Resultate im Gegensatze zu den Unse- 

 rigen betrachtend, werden wir finden, dass bei 

 der Schwalbe die gleiche Methode bei uns ein 

 viel schnelleres Vorrücken ausweist, als jenes 

 ist, was A. v. Middendorff auf Grund rein russi- 

 scher Daten erhielt. Der Kukuk dagegen wäre 

 bei uns langsamer voi'gerückt.* 



* Die Kritik (1er v. MiDDKNDORFF'zclien Resultate Hegt 

 in ileiii Umstanile, ilass darnach die viel flüchtigere 



