168 



táplálni nem tudták, maguktól elhagyták fész- 

 keiket s lejöttek az udvarokra, hol a gyermekek 

 játékszerévé váltak, s igy elcsigázva 2)uszti;l- 

 tak el. 



Aquila orientális Cab. Erdélyben. — Ezen 

 ragadozónak hazánkban való előjöveteléről ré- 

 szemről csak annyit tudok, hogy egy kinőtt hím 

 példány az «Aves HungariíP» szerint Budapes- 

 ten a Nemzeti Múzeum gyűjteményében van 

 felállítva, előjö vételének helye azonban nincs a 

 nevezett műben megjelölve. 



Én folyó év július 30-án kaptam egy pél- 

 dányt, melyet egy erdő őr Alsófehérvármegyé- 

 ben Karna község határán ejtett el, mely jelen- 

 leg kitömve gyűjteményemben van. 



Ez a sas az erdélyi részekben űj faj s egész 

 Magyarországra vonatkozólag is érdekes jelen- 

 ség. 



Feltűnő nagyságán kivűl orrlyukainak kissé 

 tágabb nyilasa s valamivel eltérő alakja, vala- 

 mint a fark-tollain elmosódott ugyan, de tisz- 

 tán látható keresztsávjaival különbözik a mi 

 Aquila »aeí'ionktól. 



Nagy-Enyed, 1894 augusztus 1-én. 



Csató János. 



Kritikai jegyzet. — Tschusi lovag a 



(I Schwalbe« f. é. május líi-kán kiadott 5-dik 

 számában «Ornithologische Collectaneen» czim 

 alatt a vadászati és erdészeti szaklapokból ki- 

 jegyzett ornithologiai anyagot adja s nem kis 

 csodálkozásunkra a «Waidmann XXII 1882 p. 

 í2G5i) nyomán két szakállas saskeselyűt — GyjDae- 

 tos barbatus L. — Kigyós pusztáról Békés- 

 megyében márczius 26-ka alatt jegyez fel, avval 

 a hozzáadással, hogy e madarakat valószínűleg a 

 nagy hó szorította le a transsylván havasokról 

 az aljakba. Meg kell jegyeznünk, hogy azokon a 

 transsylván havasokon, a melyek Békés pusztái- 

 hoz valahogyan viszonyíthatok t. i. a Bíiiar- 

 hegységbm (46° 30' é. sz. 40" 30 k. h.) a 

 Gyi^aëtos nem fordul s nem is fordulhat elő ; 

 azok a transsylván havasok pedig, a melyeken 

 él, mint a Eetyezát s a keleti havasvonal — 

 Eodna-Csík-Gyergyó — Békésről szólva semmi- 

 kép sem jöhetnek tekintetbe. Egy esetet isme- 

 rünk, hogy a madár leszorult az aljba t. i. 

 Szászsebes tájára, mely a Eetyezáthoz viszonyít- 

 ható is ; lejegyezte gróf Lázár Kálmán és utána 

 Bielz E. A. Die Fauna der Wirbelthiere Sieben- 

 bürgens etc. 1888 p. 23. Bizonyosra vehető. 



wegen grossem Nahrungsmangel die Nester frei- 

 VFÍllig verhessen, sieh in die Höfe niederliessen, 

 wo sie zum Spielzeuge der Kinder wurden und 

 schliesslich elend zugrunde giengen. 



Aquila Orientalis Cab. in Siebenbürgen. — 

 lieber dass Vorkommen dieses Raubvogels in 

 imserem Vaterlande ist mü" nur soviel bekannt 

 dass ein ausgeVjildetes cT laut « Aves Hungáriáé» 

 in der Sammlung des National Museums vorhan- 

 den ist, ohne dass der Fundort bezeichnet wäre. 



Ich erhielt ein Exemplar dieser Art am 30 

 Juli 1. .!., welches ein Waldheger in der Gemar- 

 kung von Karna — Unteralbenser Com. — 

 erlegt hat und welches nun in meiner Sammlung 

 aufgestellt ist. 



Dieser Adler ist für den sieben bürgischen 

 Landsstheil neu, aber auch für Ungarn interes- 

 sant. 



Ausser der auffallenden Grösse unterscheidet 

 sich dieser Vogel von Aquila naevia durch ab- 

 weichende Gestalt, erweiterte Nasenlöcher und 

 verwaschene, jedoch deutlich wahrnehmbare 

 Querbinden des Schwanzes. 



Nagy-Enyed den 1. August 1794. 



Johaim I'. Cmtó. 



Kritische Notiz. — Bitter v. Tschusi giebt 

 in No. .5 der «Schwalbe» vom 16. Mai d. J. 

 unter dem Titel «Ornithol. Collectaneen» jenes 

 ornithologische Materiale, welches .Jagd- und 

 Forst-Zeitschriften enthalten. Zu unserem nicht 

 geringen Erstaunen werden auf Grund der 

 Angabe des « Waidmann XXIII 1892 p. 2(J5» 

 zwei «Bartgeier, Gypaëtos barbatus L. von 

 Puszta Kígyós im Comitate Békés» unter dem 

 26-ten März angeführt u. z. mit dem Bei- 

 fügen, dass wohl der schueereiche Nachwinter 

 die Vögel von den transsylvanischen Alpen 

 herabzusteigen zwang. Wir müssen bemerken, 

 das auf jenen transsylvanischen Alpen, welche 

 mit den Puszten des Békéser Comitates ín 

 irgend einem Verhältnisse gedacht werden 

 könnten, d. i. das Biliargebirge (46° 30' ß, 40° 

 30 ö. L. von Ferro) der Bartgeier ivicht vorkommt 

 und auch nicht vorkommen kann ; jene trans- 

 sylvanischen Alpen dagegen, auf welchen der 

 Vogel vorkommt, d. i. Eetyezát und die nordöst- 

 lichen und östlichen Züge — Eodna-Csík-Gyergyó 

 — mit Békés in keine Verbindung gebracht wer- 

 den können. Wir kennen einen Fall wo der Vogel 

 in den Niederungen ei-schieu, u. z. zu Szász- 



