Bevezető rész. XXIX 



kellett arra, hogy a madarak leírását a lehető legnagyobb pontossággal 

 adjam. Épen nem szükséges azonban, hogy e leírások hosszúra nyúljanak, 

 sőt rövidségük épen azok világosságát segíti elő. Elég, ha a legfontosabb 

 jellemvonásokat magukban foglalják. Ha valaki madár meghatározására 

 vállalkozik, első sorban a madár külső morfológiájával kell tisztába 

 jönnie. A madár minden egyes részének megvan a maga tudományos 

 elnevezése. Ez alkalommal nem bocsájtkozhatunk a madár külső morfo- 

 lógiájának magyarázatába, hanem megelégszünk avval, hogy a XXX. 

 oldalon a madár morfológiáját föltüntető olyan ábrát mellékeljünk, 

 a melyen a madárnak minden egyes része, annak magyar és latin 

 tudományos nevével együtt föl van tüntetve. 



A külső morfológián kívül gyakran a madár belső szerkezetét, 

 vagyis anatómiáját is figyelembe kell venni, de ezen belső jellemvonások 

 leginkább a rokonságok kimutatására vannak hivatva s nagy szerepet 

 játszanak a szisztéma megállapításánál ; ilyen anatómiai jellemvonásokkal 

 az egyes rendek, családok, alcsaládok és nemek általános jellemzésénél 

 fogunk majd találkozni. 



A madarak meghatározását megkönnyítik az úgynevezett meg- 

 határozó táblázatok, a melyek segélyével a kevésbbé szakavatott orni- 

 thologus is könnyű szerrel képes még a legnehezebben meghatározható 

 madaraknak lehető legpontosabb meghatározására is, csak arra kell 

 ügyelnie, hogy a meghatározó táblázat minden egyes tételét megfelelően 

 alkalmazza. A meghatározó táblázat alkalmazását a következő példa 

 magyarázza. 



Vegyünk egy ritka s nehezebben meghatározható madárfajt kezünkbe 

 p. o. a déli füzikét {^Hypolais poly^lotta). Tegyük fel, hogy ezt a madarat 

 nem ismerjük s csak annyit tudunk róla, hogy az Éneklők rendjébe 

 tartozik. Keressük fel tehát az Éneklők rendjénél a családok meghatározó 

 táblázatát (1. old.), vegyük sorba az ott felsorolt jellemvonásokat és 

 keressük, melyik csoport alá illik leginkább a szóban forgó madár. 

 Megjegyzendő, — s ez igen fontos — hogy a jellemvonások keresésénél 

 mindig az egynemű betűket kell követnünk, nem pedig össze-vissza 

 kutatnunk. így példának okáért, ha az a) alatt fölvett jelleg nem 

 alkalmazható madarunkra, ne folytassuk a keresést az a^) alatt, hanem 

 az a) pontról egyenesen az ennek megfelelő, illetőleg vele ellentétes 

 pontra, a b) pontra menjünk át; ha ez sem illik példányunkra, menjünk 

 tovább c) alá, a hol meg fogunk állapodni, mivel az ezen pont alatt 

 lévő jelleg madarunkra reá illik. Ellenpróbaképen átolvashatjuk a d), c) 

 és /) pontokat is. Visszatérve a t) pontra, látni fogjuk, hogy ez alá 

 több család sorakozik. Először is tehát r^) alatt folyta.ssuk a jellegek 



