Bevezető rész. XXXI 



keresését. Miután ott nincs mit keresnünk, eljutunk az ennek megfelelő 

 d^) ponthoz. Ezen d^) pont alá sorakozik rt'^) és e-). Madarunk ez utóbbihoz 

 fog tartozni. De miután itt sem jutunk végeredményhez, mivel ezen 

 pont ismét több részre oszlik, tovább megyünk és az e^) pontnak e^) 

 pontja alatt végre megállapodunk. Itt két családra, vagyis Sylvüdae és 

 Turdidae családokra való utalással találkozunk. Ez esetben e két család- 

 nak jellegeit kell közelebb szemügyre vennünk (63. és 89. old.). Miután 

 ezt elvégeztük s meggyőződtünk arról, hogy madarunk csüdjének mellső 

 része pajzsolt, s így csakis a Poszáta-félék családjába (Fam. Sylvüdae) 

 tartozhatik, fölkeressük ezen családnál a 7te7nek meghatározó táblázatát. 

 Itt ugyanazon rendben mint az imént az egyes pontokat sorra veszszük 

 s csak ott állapodunk meg, a hol az egyes jellemvonások a madárra 

 tökéletesen reáillenek. Ez esetben a b"" pont alatt fogunk megállapodni, 

 mely a Hypolais nemhez (75. old.) vezet. Ott ismét a fajok meghatározó 

 táblázatát kell a föntiek módjára igénybe vennünk, de miután ezen nem- 

 nél csak két fajról lehet szó, a meghatározó kulcs alapján a kettő között 

 könnyű lesz a választás. Végre megtudjuk, hogy madarunkat tudományos 

 néven Hypolais polyglotta-nsk hivják, a 77. oldalon pedig megleljük annak 

 pontos leírásán kívül szárnyainak rajzát, továbbá földrajzi elterjedését és 

 hazánkban való előfordulási módját. 



Minden fajnál a tudományos név alatt a madár magyar neve olvasható, 

 ez alatt pedig a madár összes ismert szinomiái vannak fölsorolva. A szinoni- 

 mika összeállításánál a British Museum nagy katalógusát (Cat. B. Brit. 

 Mus. I— XX VII.) vettem alapul. De az ott előforduló szinonimikát tőlem 

 telhetőleg revíziónak vetettem alá, azt, a hol annak szüksége mutatkozott, 

 kijavítottam és esetleg kiegészítettem. 



Most pedig Magyarország madárvilágáról kell néhány szóval röviden, 

 általánoságban is megemlékeznünk. 



Hazánk madárvilága nemcsak azért érdemes a figyelemre, mert a 

 territoriális viszonyoknál fogva elég nagy változatot képes fölmutatni, 

 hanem azért is, mert abban főleg a közép-európai fajok egyrészt a 

 keletiekkel, másrészt a Földközi tenger mellékéről valókkal találkoznak ; 

 zoogeografiai szempontból sem tagadható tehát rendkívüli fontossága. 

 Madarainknak zömét a közép-európai fajok alkotják, míg a leg- 

 gyöngébben a nyugat-európaiak vannak képviselve. A keleti fajok meg- 

 lehetős számmal találhatók, úgyszintén az északiak is, mely utóbbiak főképen 

 a tavaszi és őszi vonulás alkalmával mutatkoznak, ámbár sok északi faj, 

 mely a mediterrán szubregióba vonul telelni, nálunk nem található, 

 nyilván azért, mert területünk vonulási útirányaikon kívül esik. Igen szép 

 számot mutathatunk föl a mediterrán szubregió sajátos madaraiból, de 



