18 Passeriformes 



Az ausztráliai zónakört kivéve, az egész földön elterjedt. Eddig ismert fajok 

 száma meghaladja az 500-at. 



A pintyféléket a csőrnek kétféle szembetűnő alkotása miatt két alcsaládra 

 osztjuk.* 



Az alcsaládok meghatározó táblázata : 



a. A szájzúg vonala egyenes Fringilliiiac (18. old.). 



/;. A szájzúg vonala szögben megtörik Emberizínae (38. old). 



Subfam. Fringillinae. 

 A nemek meghatározó táblázata : 



a. A szárnyevezök rendes végzödésüek. 



a^ A csőr mxindkét kávája egymást keresztezi . . Loxia (19. old.). 

 b^. A csőr kávái nem keresztezik egymást. 



b'K A csőr hegye felé erősen duzzadt, többé- 

 kevésbbé gömbölyded. 

 b'^. A fejtető nem fekete. 



b'^. A test nagyobb, a szárny k. b. 11 %». Piuicola (21. old.), 

 í*. A test közepes, a szárny k. b. 8 '"%. Carpodacns (22. old.). 

 d^. A test kicsiny, a szárny 7 ™/m.-nél 



rövidebb , . Serinus (25. old.). 



c^. A fejtető fekete Pyrrhula (23. old.). 



c^. A csőr hegye felé nem duzzadt, inkább 

 hegyes. 

 d"^. A hüvelykujj karma olyan hosszú, mint 



a hüvelykujj maga Linaria (26. old.). 



e-\ A hüvelykujj karma rövidebb a hüvelyk- 

 ujjnál. 



e^. A szárny igen hosszú, majdnem a 

 fark végéig ér ; a szárny hegye és 

 a fark vége közötti távolság kisebb 



a csűd hosszánál Mo)itij ringilla 



(30. old.). 

 f'^. A szárny rövidebb s hegye és a fark 

 vége közötti távolság nagyobb a csüd 

 hosszánál. 

 f'. A fark vége aHg villás, inkább 



egyenes vágású Passer (31. old.). 



g'\ A fark vége többé-kevésbbé villás. 



g'^. Az arcztáj vérvörös Cardiielis (33. old.). 



//". Az arcztájon nincs vérvörös szí- 

 nezés. 



* Shakpe (Cat. tí. Br. Mus. vol. Xll. p. 2. 1888) három alcsaládot különböztet meg : Coc- 

 cothraustiiiae, Fn'ngi7/i/iae és Euibei'iziiiae. 



