Fam. Sylviidae. 73 



Leírása: Tavaszi tollazatban a vén hím és tojó fölül szürkébe hajló olaj- 

 zöldes színű, legélénkebb dereka táján, az egyes tollak gerincze mentén világos 

 sárgás vonalkák húzódnak s e vonalkák legszembetünó'bbek a fején, a hol a gerinczek 

 egymásra való fekvése folytán négy alig észrevehető fonálszerű világos hosszsávot 

 képez, a csó'r tövétől kiinduló s a fültakarók végéig érő szemöldíve halványsárga; 

 a szem és csőr közötti része, mely szeme mögött keskeny vonalban folytatódik 

 fülfedöi fölé, sötétebb a fejtető színénél; szárny és farktollai olajbarnák, a deréktáj 

 színének megfelelő zöldesszínü külső szegélylye! ; másodrendű evezőinek és azok 

 fcdötollainak szegélye a legszélesebb ; elsőrendű evezőinek hegye szürkésfehér, 

 valamint farktollai belső zászlajának keskeny széle is; alul fehér alapszínű, pofa- 

 táján sárgás és olajzöldes árnyalattal bevont, torkán, begyén, mellén, hasa oldalán 

 és alsó farkafedőin pedig olajzölddel árnyalt és kénsárga hosszfoltocskákkal tar- 

 kázott; alsó szárnyfedői és hónalj tollai élénk kénsárgák. 



Nyári tollazata fölül többé-kevésbbé barnás színbe hajló, mert a tollak 

 lekopása által elveszíti olajzöldes árnyalatát; alul piszkos fehér imitt-amott meg- 

 maradt sárgás hosszfoltokkal; alsó szárnyfedőinek es hónaljtollainak élénk kénsárga 

 színe változatlanul megmarad. 



Őszi tollazata olyan mint tavaszkor, csakhogy fölül élénkebb olajzöld és 

 begye táján fakó színnel van árnyalva. 



A fiatalok főleg abban különböznek a vénektől, hogy fölül élénkebb olaj- 

 zöldek, alul pedig egyöntetűen és egészen sárga színnel bevontak. 



A lábszár sarok tollazata minden ruházatban kénsárga. 



A hím és tojó külsőleg nem különbözik egymástól. 



Szeme és csőre sötétbarna, felső kávájának éle és az alsó töve világos szaru- 

 színű; lába és karmai szürkéssárgák, talpa sárga Hossza k. b. 12-7, szárnya 6-2 — 7 

 (a 2-dik evező nagysága az 5-dik és 6-dik közt áll, A 3-dik és 4-dik a leghosz- 

 szabb és k. b. egyenlő hosszú), farka 5—6, csőre OQ— M, csűdje 1-9— 2-1 %.. 



Fhylloicopus trocliilus szárnya. 



Földrajzi elterjedése: Északon egészen a 70 "-ig: Nagy-Brittaniától kezdve 

 egész Své(dország, Norvégia és Lapponia; keleten Siberia; délen a Mediterrán zóna- 

 kör és Afrika legdélibb tartományai; Afrikában azonban csak téli látogató. Tulaj- 

 donképen Közép-Európában költ, Dél-Európában csak az átvonulás idejében tar- 

 tózkodik. A Kaspi-tenger vidékein, Kis-Ázsiában és Palesztinában szintén csak 

 mint átvonuló ismeretes. 



Magyarországon mindenütt meglehetősen közönséges s főleg lomberdőkben 

 tartózkodik. Vonulása alkalmával, mely tavaszkor április első felére, őszkor pedig 

 szeptember második felére vagy október elejére esik, nagy számmal észlelhető. 



