120 PasseriformeSi 



Anorthura. 



Rennie, Mont. Orn. Dict. p. 570. (1831.) 



ANORTHURA TROGLODYTES (Linné). 



ökörszem.* 



Motacilla troglodyíes, Linné, Syst. Nat. I. p. 337. (1766.) 



Sylvia troglodytes, Scop. Ann. I. p. 160. (1769.) 



Troglodytes europaeus, Leach, Syst. Cat. Mamm. ect. Br. Mus. p. 25. (1816.) 



Troglodytes parzmlus, Koch, Syst. bair. Zool. p. 161. (1816.) 



Troglodytes punctattis, Boie, Isis, 1822. p. 551. 



Troglodytes reg7ilus, Mey, Taschenb. p. 96. (1822.) 



Troglodytes vulgáris, Flem., Brit. An. p. 73. (1828.) 



Troglodytes domesticus (nec Bartr.), 1 



^ , i , 7 . ■ ( Brehm, Isis, 1828, p. 1284.. 



Troglodytes sylvestrts, ) i > r 



* E névnek legrégibb nyomát az «Érsekt(Jvárí Codexy>-hen (1530 — 31) találhatjuk. Gros- 

 siNGER (Univ. Hist. Phys. Regn. Hung. ect. II. 1793.) a Rendikével téveszti össze. Gáti István nál 

 (A Term. Hist. 1792. 2dik kiad.) «Az ökörszem .... deákul pedig J?egul7ís-na.k neveztetik». 

 De életmódjára vonatkozó leírása kétségkívül az ökörszemre talál. Földi jÁNos-nál (Természeti 

 Hist. 1801.) csaláncsattogató, ökörszem vagy királyka. Ezekből s a BRissoN-féle Ficedula reguliis- 

 ból (1. Orn. III. p. 425, 1760) is kitűnik, hogy az ökörszem és királyka elnevezés egy és ugyanazon 

 madárra vonatkozott, s hogy c madárnak a később fölállított Regulus nemhez: vagyis az Arany- 

 pipökéhez egyáltalában semmi köze. A királyka név kétségkívül az általánosan ismert s az ökör- 

 szem királyságára vonatkozó régi meséből keletkezett. E mesét már Akistophanes is érinti (Arany 

 J. ford. VII. 511. 1. «. . . madarak fejedelme ökörszem»). E helyhez szóló jegyzetében Arany J. 

 így szól: «A magyar mese szerint is, elnyerte a királyságot, mikor a repülő-versenyen csellel 

 meggyőzte a sast». Miskolczi Gáspár (Egy jeles Vad-Kert . . . 1702.) ezt mondja: «Az okor-szem 

 tsak igen kitsíny Madárka, melly gyakrabban a' sövények között bujkál, és szökdétsel. OUy nagy 

 bátorságot vött pedig magának, hogy a' magasan való repüléssel, és minden Madarak között való 

 elsőséggel még a' Saskeselyű ellen is mér ditsekedni. Mert tudni való dolog ama' Példabeszéd: 

 Hogy mikor a' Madarak között való Király választáskor, a' Sast magasabban való repülésével 

 megygyözte volt — is, ezzel nyerte: hogy a' Sasnak hátára ült, és mikor vette eszébe, hogy már 

 a' Sas magasabban nem repülhet, ö a' Sasnak hátáról akkor indult-fel az ég felé repülni, 's úgy 

 kezdett ditsekedni véle, hogy a' Sasnál-is feljebb repülhet: Mellyhez képest ma sem illik akár 

 kinek-is ellenségét semminek álitani, ámbár tsak igen kitsíny és erötelen légyen-is az». Hasonló 

 eredeti magyar népmese után tudsliozódván, a folklóré nagynevű tudósához, dr. Katona Lajos 

 tanárhoz fordultam, a ki a legnagyobb készséggel állott rendelkezésemre. «Ilycn tárgyú ?/í/5mesére 

 — írja Katona — nem emlékezem. S ha van is valahol feljegyezve, aligha lesz népmese, minthogy 

 már oly régi irodalmi hagyományon alapul, a mint az Aristophanes helye bizonyítja*. . . . «Nirics 

 azonban kizárva, hogy már (Miskolczi GÁsPÁR-nál) régebben is ismerték nálunk e mesét valamely 

 más irodalmi forrásljól. Az ókori irodalomban csak cze'lzások vannak rá. A múltkor említetten 

 (Aristophanes) kívül még Plinins X. 74. s már előtte Aristoteles: Hist. anim. IX. 12, 3. (Strack 

 Frigyes ném. ford. Frankf. a. M. 1816. 498. 1.) is emlegeti. Utóbbi azt mondja, hogy a Trochilus 

 nevű madarat, — a melyben az ökörszem valamely fajtáját sejtik a görög író magyarázói, — 

 «íJr^^»-nek és «/í'/ra/y»-nak is nevezik, a miért a sas öt állítólag üldözi. A mesének itt tehát még 

 nincs világosabb nyoma. Ilyenre először a középkorban akadunk, Rabbi Barachia Nikdani, XIII. 

 században élt zsidó írónál, kinek «Parabolae vulpium» czímcn jelent meg a munkája. Népmesei 

 féljegyzések közül németek alig régebbek a múlt század végénél. » Visszatérve az ökörszem nép- 

 szerű elnevezésére, mondhatjuk, hogy emez éppen e mese következtében általánosan ösmeretessé 

 vált madárnak mindenütt sokféle név jutott, de legtöbb mégis Francziaországban, ahol 

 M. Rolland nem kevesebb mint 139 népies nevet mutat ki (1. Newton A. Dict. B. IV. p. 1050.). 

 Maga az ökörsze7n szó előfordul más nemzeteknél is, csakhogy az más és más állatra vonatkozik; 

 p. o. az angol ox-eye a kerti czincgénck {Parus major) népies neve (1. Newton. 1. c. p. 680.). 



