Fam. Certhiidae. -^^ 



Certhia familiaru csőrének két szélső formája. 



Leírása: Fölül sötétbarnával, rozsdasárgával és fehérrel tarkázott; deréktája 

 rozsdasárga; farka szürkés vagy sárgás világosbarna, az egyes tollak nyele barnás- 

 fehér, vagy vörhenyes fakószínű; alul selyemfényű fehér; vékonya és alsó farkfedö- 

 tollai'legtöbbnyire sárgásfakó színnel futtatottak: csőrének felső kávája sötétebb, az 

 alsó világosabb szaruszínű; szeme barna; lábai barnás szarúszinűek. Hossza k. b. 

 13-5_14-5, szárnya 58 6-5, farka 5.7-6-9, csőre 11 2, csűdje 1-4— 1-5 %.. 



A him és tojó egyforma. 



Földrajzi elterjedése: A palaearktikus zónakör legnagyobb része. Magyar- 

 országon úgy a lomb-, mint a fenyveserdőkben egyaránt mindenütt .közönséges 

 és az egész éven át található. 



A Magyar Nemzeti Múzeum gyűjteményében foglalt honi példányainkat össze- 

 vetve a zágrábi múzeum gyűjtemény példányaival, mely utóbbiakat Brusina Spiridion 

 múzeumi igazgató összehasonlítás végett rendelkezésemre bocsájtott, színbeli el- 

 térésüknél fogva három osztályba csoportosíthatjuk. 



I. 



Legsötétebb példányok. A hát uralkodó szine sötétbarna, a hasoldal szürkés 

 selyemfehér. Mértékük : a csőr 1-4 és 2 %x közt váltakozik, a szárny 5-8— 6-4 %., 

 a fark 5 8— ó'ó %.. 5 példány (3 cf, 2 ?) a következő termőhelyekről: Budapest, 

 Guta (Komárom vm.), Csalóköz-Somorja, Léka (Vas vm.) ; ez utóbbi példány Csatő 

 JÁNOS tulajdona. E példányok deczember, január és február hónapokban lövettek. 



II. 



Kevésbbé sötét példányok, mondhatni aypikusan színezettek. Hasuk tiszta 

 selyemfehér. Mértékük: A csőr 11— 1-7, a szárny 6-2— 6-4, a fark 5-7—6 9 %.. 

 a—b, <S Szeleste, Vas vm. 1899. decz. 

 c—e, d9 Komárom vm. 1898—99. nov.— febr. 



/, ? Csalóköz-Somorja, 1900. febr. 

 ^-/z, c? Budapest, 1892, 1897. okt.— decz. 

 /, — Nógrád vm. 1894. máj. 5. 

 j, ^ Tisza- Abád, Szalók, 1895. 

 k^ — Szepes vm., 1842. 

 / — n, d9 Csalóköz-Somorja, 1900. márcz. 4. 

 o—r, ó"? Zágráb, 1895, 1896. decz. Zágrábi múzeum. 



