Fain. Cypselidae. Yll 



(operculum) szegettek ; a szájzug a szem aljáig terjed, minek folytán a száj- 

 nyílás rendkívül nagy. Az ínycsont az éneklőkére emlékeztet (aegilhognatus). 

 A nyakcsigolyák száma 13 — 14. A mellcsont alsó széle (niargo posterior sterni) 



A Cypseius apus mcllcsontjának alsó széle. 



osztatlan (1. ábra); a mellcsont taraja {crista stcnii) igen magas; a mellcsont felső 

 tövisei (spina sterni externa et intcrna) hiányoznak. A lábak rövidek; az ujjak 

 hegyes karmokkal fegy vérzettek, kapaszkodásra alkalmasak s járásra egyáltalán 

 nem valók. Mind a négy ujj előre irányult (emproslhodactyli) (1. ábra 179. old.); 

 a hüvelykujjba a Jiexor perforaus digitoruni vezet. A szárny keskeny, hegyes, 

 kissé sarlóalakúlag hajlott és igen hosszú, a fark végén jóval túlér. A fark villás 

 vagy egyenesen vágott. 



Kitűnő repülők; eledelöket, melyet a rovarvilágból merítenek, repülés közben 

 szedik. Fészküket a nemek szerint különböző módon készítik és faodukba, épüle- 

 tekbe, sziklákba vagy sziklahasadékokba rakják. Tojásailc szine tiszta fehér. A hatalolc 

 eleinte csupaszok és tehetetlenek. 



Az egész föld kerekségén el vannak terjedve. Az ösmert fajok száma 100 

 (1. Sharpé, Iland-List. B. II. p. 88 — 96, 1900), melyek két családba : Macropterigiae 

 és Cypscluiac soroztatnak. Európában csak az utóbbinak* vannak képviselői, még 

 pedig a Cypsclus-\\Q\'\\hiS\^' 



I. Család. 



Fam. Cypselidae. 



Sarlósfecskefélék. 



Cypselus. 



Illiger, Prodrom. p. 229. (1811.) 

 Typus : Cypselus apus (Linné). 



A fajok meghatározó táblázata : 



a. A hasoldal fehér 7uelóa (178. old.). 



ő. A hasoldal feketés. 



a\ Nagyobb, a szárnya 17 - 18-5 lm ; a tollazat 



koromfekete szinű apus (178. old.). 



ó^. Kisebb, a szárnya 16-17 5 %i ; a tollazat 



egérszinü murinus \\19. old.). 



* Kivételes esetekben más nemekbe tartozó fajok is tévednek Európába messze idegenből 

 így P- o- a ChaetiD'a caudacuta (Lath.), melynek földrajzi köre Kelet- .Ázsia, két ízben is meg- 

 fordult Angliában (1. Prof. Newton, P. Z. Soc. 1880. p. 1.) 



