VI. Rend. 



ORDO ACCIPITRIFORMES. 

 Ragadozók.* 



Jellemek: A csőr erős vaskos; a felső káva ormója ívben lefelé hajlik és 

 hegyes csúcsban végződik; a felső káva tövét sima bőrhártya, az úgynevezett 

 viaszhártya borítja s ennek mellső részén nyílnak az orrlyukak. A ínycsont kötött 

 (dcsnwgnathus). A nyakcsigolyák száma 14 — 17. A mellcsont alsó széle (luargo 

 postcrior sterni) osztatlan, néha egy vagy több ablakszerű nyílással (fenestra). Az 

 ujjak száma négy: három előre, a hüvelyk hátra irányult s 2i fíexor loitgiis halliicis 

 ez utóbbiba vezet. A lábak erősek és hatalmas karmokkal fegyverzettek, melyeket 

 a madár a talpa alá bír hajlítani (1. ábra 228. old.). A karmok igen hajlottak, simák 

 és hegyesek; a belső és hátsó ujj karma leghatalmasabb. A tollazat sűrű, kemény. 



Főleg magas fákon, de némelyek sziklákon is fészkelnek. Fészküket vastagabb 

 gallyakból meglehetős tömötten készítik. Tojásaik száma és színe az egyes fajok 

 szerint változik. A fiókák sűrű pelyhckkel borítottak, tehetetlenek és sokáig szüleik 

 gondozására vannak bízva. 



E rend kozmopolita. A most élő ösmert fajok száma 506 (1. Sharpé, Hand- 

 List B. I. 1899.), de ezek között nincsenek az újvilági «álkeselyűk , melyeknek az 

 anatómia külön rendet követelt (Ordo Cathartidiforjnes). ** 



A ragadozók rendje három, többé-kevésbbé jól határolt alrendre oszlik: 

 Subordo Pandiones^ Accipitrcs és Serpeiitarii. A Magyarországban előforduló fajok 

 a két első alrendbe tartoznak s számuk más európai országbeliekéhez képest 

 igen tekintélyes. 



A honi ragadozók tanulmányozásánál a Magy. Nemz. Múzeum anyagán kívül 

 a következő számottevő nagyobb gyűjteményeket vettem figyelembe: 1. A meg- 

 boldogult Rudolf trónörökös gyűjteményének ama részét, melyet a bécsi cs. és kir. 

 Hofmuseum őriz. 2. Ferencz Ferdinánd királyi herczeg Fenségének Bécsben és 

 Chlumetzben elhelyezett gazdag magángyűjteményét, melynek tanulmányozását Ö 

 Fensége nekem kegyesen megengedni méltóztatott. 3. Csató jÁNOs-nak Nagy-Enye- 

 den levő s Erdély orniszát teljesen magában foglaló értékes gyűjteményét és 4. 

 ifj. gróf Chotek Rezső gyűjteményének futtaki uradalmán lévő részét.*** 



* A ragadozók rendje alatt a mai fogalmak szerint csakis az úgynevezett «nappali ragadozók* 

 értendők, minthogy az «éjjeli ragadozók», vagyis baglyok, melyek azelőtt szintén e rendbe számít- 

 tattak, most külön rendbe (Ordo Sfrigíformes 1. 199. old.) vannak osztályozva. 



** V. ö. HuxLEY, Proc. Zool. Soc. 1867. p. 436. 



*** A zágrábi Múzeum a ragadozók terén is tetemes anyaggal rendelkezik. Sajnos ezen anya- 

 got nem használhattam föl, mivel a nevezett múzeum vezetősége tanulmányaim elé nehézségeket 

 gördített. 



