314 Ardeiformes. 



része világos zöldes-kék ; szeme sárga ; lábai feketék, a lábszár felső része sárgásba 

 árnyalódik. Hossza (csőre hegyétől farka végéig) k. b. 120, szárnya 40, farka 18, 

 csőre (a homloktól) 12'5, csüdje 16"5 %n. 



A vén tojó nászruhában a hímhez hasonlít, de valamivel kisebb, dísztoUai 

 rövidebbek. 



A vének téliruhában tiszta fehérek, dísztollak nélkül; csőrük sárga. 



A fiatalok tollazata lágyabb a vénekénél, máskülönben azok téli tollazatához 

 hasonlítanak ; csőrük sárga. A fészekben ülő fiókák selyemszerü pelyhei szürkés- 

 fehérek. 



Földrajzi elterjedése : Dél-Európától Közép-Ázsiáig; télen Afrika és India. 



Magyarországon igen közönséges madár volt s hajdanában nagyobb nádasaink- 

 ban mindenütt előfordult. Most, hogy a kultúra innen úgyszólván teljesen kiszorította 

 állandó lakóhelyéül egyedül még a Kis-Balaton környékét mondhatjuk. Ezen he- 

 lyen kívül hébe-korban az ország más részein is mutatkozik, de csak vonulása 

 alkalmával. Korán tavaszkor, néha már márczius elején érkezik. Őszi vonulásáról 

 nincsenek pontos följegyzéseink. 



Garzetta. 



Kaup, Natürl. Syst. p. 76. (1829.) 

 Typus : Garzetta garzetta (Linné). 



GARZETTA GARZETTA (Linné). 



Kis kócsag. 



Ardea garzetta, Linné, Syst. Nat. I. p. 237. (1766.) 



Ardea uivea, Gmel., Reise Russl. I. p. 164. (1770.) 



Ardea Krammeri, Pill. et Mitteisp. Iter per Posegan. Sclav. p. 25. (1783.). 



Herodias garzetta, Boie. Isis. 1 822. p. 559. 



Ardea orientális, Gray, Zool. Mise. p. 20 (1831.) 



Herodias jubata, Brehm, Vög. Deutsch. p. 586. (1831.) 



Egretta orientális, Bonap., Comp. List. B. Eur. & N. A. p. 47. (1838) 



Herodias Lindermayeri, Brehm, Vogelf. p. 294. (1855.) 



Garzetta garzetta, Radde, Orn. Cauc. p. 42. 402. (1884.) 



Leírása: A vén hím nászruhában tiszta hófehér, nyakszirtjén megnyúlt hosszú 

 tollak üstököt alkotnak; begytollai hosszúak, hegyesek; laza válltoUai hosszúak s 

 hátul fölfelé kunkorodnak; csőre és lábai feketék; szeme kékes-fehér. Hossza (csőre 

 hegyétől farka végéig) k. b. 55, szárnya 29, farka 10, csőre (a homloktól) 8*7, 

 csűdje 10'5 %i. 



A vén tojó nászruhában a vén hímhez hasonlít, dísztollai azonban kevésbbé 

 fejlettek. 



A vének téli toUazatban tiszta fehérek, dísztollak nélkül; ilyenek ^fiatalok is. 



Földrajzi elteijedése : Dél-Európa és Közép-Ázsia; télen Afrika és India. 



Magyarországban a kultúra következtében szintúgy mint a nemes kócsag, 

 pusztulófélben van, mindazonáltal a Kis-Balaton környékén kívül az Al-Duna és 

 Dráva mentén is előfordul, s ezen helyeken még elég gyakori. Április havában 

 érkezik s szeptemberig marad; kisebb kolóniákban fészkel. 



