skrik, gälhiic och liksom mclallisid i Ioikmi. F)ällij,iisfns Hilc 

 är nier;i iikl grågåsens, men ;iniiii giiUarc. Dessuloni luir 

 gåskarlen alniinsionc hos sädgas och grågås djupare lon i 

 kilel ;in gasan. (l;isslirigarna hos allesamman äro grågula med 

 dragning al gi"önl och ha pipande liile som lama gasnngar. 



Della hloll \'öv all klarare se, Inilken lägel del ;ir \i ha 

 IrandVir oss under namnel iii^aiias. 



Grågåsen har under alla lider \aril gasen IVir \'äslerlan- 

 dels Iblk. Alla europeiska gasarler ha boll mera eller mindre 

 i ulkanlen al' \ ärldsdelen och mesl visal sig under IlNllningen. 

 (iragasen däremol har en gäng \aril holäsl (WVer de llesla 

 lågländer i lun'opa. 



I (lag i\r den. som sä mänga andra ställiga och föl" män- 

 niskan hloll allllVH- Närdelnlla djurarler. IcirdrilVen Iran slora 

 områden. d;ir den U')\t \ar lalrik. Men dess slam ;ir ule i 

 del cenlrala lunopa miiikeligl nog icke så illa åtgången som 

 hos oss (iranskar man uppgifterna om grågåsens IVirekomst. 

 linner man. alt del iuinu tvckes vara ett ganska stort anlal. 

 som bebor älxen starkt kultiverade trakter af var världsdel. 



Utanför f^uropa är grågåsen känd som häckfågel vid 

 \ al lendragen i stora delar af mellersta Asien. Iran europeiska 

 gränsirakierna borl till Kina och de innerasiatiska höglän- 

 derna, där i^rzevalskv fann henne.' och Inarifran äf\en 

 Sven Hedin pa liera ställen i sina \erk omnämner fynd 

 af giiss. 



' ("ii;i;;fts iippi^ifvos äfV('n så laiij;t ösi|ii;t som fiAii K:iinlsclKilK;i iil' P:ilhis iicli Kiaslic- 

 iiiniiikov .AlptiLM alvV . 



