2!)() 



Och hur inang;i icke häckande grågäss konniui inom el I lands 

 stam pa hvarje häckande par' Vöv alt la någon npplatlning 

 om detta hescikle jag röriiden juli manad grågässens stora 

 ruggplats i Danmark. Salli);ekvig. d;ii' det sagts mig alt man 

 kunde se tusentaLs gäss. 



Saltbaekvig är ursprunghgcn en grund halsNik med en ö i 

 mynningen, sunden i)ä l^äda sidor al' denna (') ha en gäng 

 dämts igen. Man ville spekulera i jord och förändra traktens 

 natur. Det giclc som del brukar ga. när människor vilja dika 

 ut sjöar och — skölla skog. Var Herie hämnas. Man räk- 

 nade lel här också och skördade sand i stället för hvete och 

 bete. En del af omradel — del ;ir liera lusen lunnland — 

 hade cmellerlid Iräsknat ur. och här har ell bolag aidagi sloia 

 liskdannnai-. \'ä\lligheten har ökals. Eiskeskyddet har med- 

 IVirl skydd [öv obehöriga och däiMned fred [öv faglai-na. tiom 

 tusentals änder linnas däi' nu grågäss och en liten koloni 

 skärfläckor ute vid stranden. Del tVirunnades mig all \id arets 

 stora andjakl föras genom denna trakt af en al samtidens 

 främste fågelkännare. 



Vi konimo ut (")fver markerna en solig och tidig julimorgon. 

 Där var ell siillsynl rikt lågellif. Bland svenska fageltrakler 

 påminner Saltbickvig mest om de ryktbara ängarna vid Oltenby. 

 här förenade med liskdammarnas träsknatur som ett stycke 

 Tåkern. Vöv sådana af fåglarna älskade orter är del ulmär- 

 kände, alt man d;ir sei' indixider af släkten. Inilka inte alls 

 fortplanta sig |ki ställel. utan blott behaga att \istas (hir IT)!' 

 att äta och sofva. Sti-ax \id vägen stod en statlig stork, och 

 några grönbenta snäppor lri])pade omkring honom i gräset. 



