32 



SCHENK J. 



A gólyaszaporodásra vonatkozó 

 statisztikai anyaggyűjtés sikeres be- 

 fejezésében sajnos szintén megaka- 

 dályozott a háború. Legalább 10 éves 

 anyagot szerettem volna összehozni, 

 hogy azt azután összehasonlíthassam 

 a meteorológiai elemekkel, főleg a 

 fészkelés ideje alatt uralkodó csapadék 

 viszonyokkal. Néhány megfigyelőnk 

 Platthy Ákpád, Szálat Antal és 

 Tompa Kálmán kivételes buzgóságá- 

 nak köszönhető, hogy habár hézago- 

 san, de mégis meglett a 10 éves 

 cyklus. Alkalomadtán feldolgozás alá 

 kerül az anyag a fentjelzett módon. 

 Nagyon valószínű az eddigi tapasz- 

 talatok alapján, hogy nedves évek- 

 ben a költés kedvező, míg szárazság 

 idején kedvezőtlen. Vizes esztendők- 

 ben a gólya bővelkedik hústáplá- 

 lékban (béka, kigyó stb.), mig száraz 

 esztendőkben a kevésbé kiadós rovar 

 táplálékra (sáska, tücsök) szorul. 

 Ez a különböző táplálék az egyes 

 években nagyon szembetűnően lát- 

 ható a fészkek körül. Száraz években 

 a fészek környéke tele van köpetek- 

 kel, a melyek mind rovartörmeléket 

 tartalmaznak. Nedves években azon- 

 ban hiába keresi az ember a köpe- 

 teket nagy ritkán talál egyet, ellen- 

 ben a mászó gyerekek a fészek 

 körüf minduntalanul béka vagy kigyó- 

 csigolyákra lépnek. 



ügylátszik, hogy a táplálék minő- 

 sége és mennyisége az egyes évekloen 

 automatikusan szabályozza a szapo- 

 rodást, mert száraz években mindig 

 több a meddő gólyapár is, mint vizes 

 esztendőkben. 



Befejezésül még röviden ismertetem 

 az ujabb eredményeket, mert az 



1916 8-42 d. i. sehr günstig 



1917 2'93 „ weniger günstig 



1918 2-32 „ ungünstig. 



Der Krieg vereitelte mein Bestre- 

 ben über die Vermehrung des Stor- 

 ches ein mindestens volle 10 Jahre 

 umfassendes und in jedem Jahre 

 ungefähr die gleiche Anzahl enthal- 

 tendes Materiale zu Siammeln. Es 

 war meine Absicht dieses 10-jährige 

 Materiale mit den entsprechenden 

 meteorologischen Elementen, nament- 

 lich aber mit den Niederschlags- 

 mengen während der Fortpflanzungs- 

 periode zu vergleichen. Allem An- 

 scheine nach sollten sogenannte 

 nasse Jahre eine günstige, trockene 

 Jahre aber eine ungünstige Vermeh- 

 rung verursachen. Die Ernährungs- 

 weise im den verschiedenen Jahren 

 lässt sich schon an der Umgebung 

 der Horste ganz augenfällig erkennen. 

 In Trockenjahren sind in der Nähe 

 der Horste überall „Gewölle" zu 

 sehen welche aus Insektenresten 

 bestehen. In nassen Jahren sucht 

 man diese Gewölle umsonst, in 

 solchen Jahren findet mann meistens 

 Wirbelknochen von Fröschen und 

 Schlangen bei den Horsten. Dem 

 lobenswerten Eifer einiger unserer 

 Beobachter ist es zu verdanken, dass 

 dieses 10-jährige Materiale — mit 

 argen Lücken zwar — aber doch 

 nun vorliegt und soll dasselbe bei 

 Gelegenheit in der obenerwähnten 

 Weise bearbeitet werden. 



Zum Schlüsse möchte ich zu den 

 im heurigen Berichte enthaltenen 

 Resultaten in aller Kürze einige 

 Bemerkungen hinzufügen. Infolge 

 der unerhört hohen Herstellungs- 



