KISEBB KÖZLEMÉNYEK 107 



a Fertőn, mert Kotsis Gyula nagycenki urad. tiszttartó szóbeli közlése 

 szerint ö 1919. nyarán, a költés időszaka után, mintegy 80 drb. nagy- 

 kócsagot figyelt meg a Fertő déli részein s emiitette, hogy egyéb gémfajok 

 is elszaporodtak az idén. Chernél István. 



A nagy kócsag valószínű fészkelése Kunszentmiklós vidékén. 



1918. április havában hallottam először, hogy 4 példány nagy kócsag 

 jár rendesen az a p a j i nádasok felől a Kimszentmiklós határában levő 

 kisebb vízállásokhoz este és reggel. Májusban magam is észleltem őket, 

 a mint a Pozsáros felöl érkeztek s egy kisebb gyékényes tóban halász- 

 gattak. Látcsövem segélyével megállapíthattam, hogy mind a négy példány 

 disztollas volt s különösen kettő tűnt ki gyönyörű kócsagjával. Ezután 

 elkerültem hazulról s csak szeptember közepén észleltem őket újból az 

 emiitett gyékényes tónál — ezúttal azonban 9 darabot. Ezek itt naponta 

 megjelentek reggel és este s végre hosszas utánjárással sikerült egyet 

 elejtenem, amely kitömve birtokomban van. Csőre világoszöld s ugy gon- 

 dolom, hogy a fiókák egyike. Október 9-én láttam őket utoljára. 



De. Tóth Ödön. 



A kisbalatoni kócsagállomány 1919-ben. Ez idén a kócsag- 

 állományt jóval kevesebb veszély fenyegette, mint más években. A vízállás 

 oly magas, hogy a fészkekhez való gázolás lehetetlen, fegyver hiányában 

 pedig senki se vadászik s igy most abszolút biztonságban vannak. Pedig 

 ezidén szép számmal mutatkoztak és tavasszal egy alkalommal 12 darabot 

 láttunk. Szabó Lajos, Balatonszentgyörgy. 



Az újvidéki gémtelepet, melyben a legutóbbi időben körülbelül 

 500 — 1000 gémpár fészkelt — Ardeola ralloídes, Ardea purpurea, Nycti- 

 corax griseus, néhány Plegadis falcinellus és Phalacrocorax pygmaeus — 

 az újvidéki vadásztársaság indítványomra tilalom alá helyezte. Örömmel 

 adok hírt erről az elhatározásról, bár hasonló eljárásra buzdítaná sok más 

 érdekes madártani területeinek vadász közönségét addig is, mig a közálla- 

 potok rendezése után hozzá foghatnánk Magyarország természetvédelmének 

 megszervezéséhez. Dk Szlávt Koenél. 



A pásztormadár 1917. és 1918. évi megjelenése Magyar- 

 országon. Ismét két egymásután következő évben jelent meg nálunk 

 a pásztormadár s az egyikben újra nagyobb számban, sőt fészkelt is. 

 A katonai szolgálat sajnos megakadályozott abban, hogy ezekről az 

 inváziókról részletesebb és kimerítőbb adatokat és a fészkelésre vonat- 

 kozólag bizonyítékokat szerezzek, pedig ez már annál is fontosabb és 

 érdekesebb lett volna, mert az utolsó évtizedek tapasztalatai alapján 



