17 



4. Olaszországban a tavaszi vonulás ideje aprii 

 végére s május első hetére esik. Tekintettel a 

 vonulási idő kései voltára. Salvadori nem tartja 

 lehetetlennek, hogy az ország magasabb fekvésű 

 részein költ. 



5. A Dobrudzsál)an Almássy szerint* tavasz- 

 szal aprii végétől május közepéig nagy mennyi- 

 ségben vonul : Almássy szerint jól megfigyelte 

 Alleon gróf, a Balkánon pedig Reiser.** Ez 

 utóbbi és Almássy tekintve a kései időt s a ma- 

 dár magaviseletét, nem tartják kizártnak, hogy 

 költ. Ez előfordulás megfelel annak, a mit Shel- 

 ley (lásd 3. pont) Egyptomról mond. 



6. Magyarországon májusra esik a fő vonulás 

 egészen e hó 17-ikéig. Csupán csapatokban lát- 

 ható ; s tovább, Európa nyugati részei felé aiár 

 csak szórványosan. 



7. Északi elterjedési köre s tulajdonképeni 

 költőhelye Norvégia északnyugoti részétől 

 Cfromsö, Grindő) Finmarkenen át Kamcsatkáig 

 terjed, még pedig kelet felé miniHiiknlih l<'>fojc- 

 zrttrlilit'ii. Eddig ismert legészakibb előfordulá- 

 sáról MiDDEXDORF A. T(i i iiijir-ig terjedő adatai 

 szólnak. 



A mi az őszi elvonulást illeti, Európából csu- 

 pán szórványos adatokkal rendelkezünk, még 

 pedig : 



Szeptemb. — Helgoland (csupán ősszel látható), 



" — Magj'arország (ősszel is). 

 Október — Olaszország (szintén ősszel). 



« — Bulgária « « még 



pedig sok. 



A fent felsorolt adatokból és tényekből csak a 

 következő conclusiót vonhatjuk le : 



Az Aiitinis r('/í'///í/.s-, vonuló madár s mint ilyen 

 főként a keleti hemisphaera északi felének ma- 

 dara. 



Fészkelési köre a keleti hemisphaera sarkkör 

 vidéke s ott kelet felé mindinkább terjed. 



A főtömeg ilgyptomban telel, a fővonulás a 

 Xilus-völgv' mentén északfelé, s Európában al- 

 kalmasint az u. u. n Via Pontiká»-n halad, még 

 pedig a fészkelési kör irányának megfelelőleg 

 valószínűleg t'xzdld-i'lrl felé. 



A hVlöhfliirlfrl.rrsr s ezchnrh /ihiirin,lo;iiai 

 vixz,„ni,r, nl.n:z,il:,iz.l.l„„iii r ,„a,l,ir li-li la, njd,- 



4. In Italien ist die Frühlingszugszeit Ende 

 April und die erste Woche des Mai. Mit Eück- 

 sicht auf den späten Zug glaubt Salvadori das 

 Brüten in höheren Lagen nicht aussehliessen 

 zu sollen. 



5. In der Doljrudscha kommt Anthus cervinus 

 laut V. Almasy * auf dem Zuge von Ende April 

 bis in den Mai hinein in grosser Anzahl vor ; 

 laut V. Almasy gut beobachtet durch Comte 

 Alleon : auf dem Balkan auch durch Reiser ; ** 

 letzterer und v. Aljiásy halten mit Rücksicht 

 auf den späten Zeitpunkt und das Betragen das 

 Brüten nicht ganz ausgeschlossen. Das Vorkom- 

 men deckt sich mit jenem von Egypten — 

 Shelley, vide Funkt 3. 



6. In Ungarn herrscht der Mai — bis 17-ten 

 als Zugsmonat ; das Erscheinen nur truppweise ; 

 weiter nach dem europäischen Westen nur mehr 

 sporadisch. 



7. Die nördliche Verbreitung und eigentliche 

 Brütezone erstreckt sich von Xordwest-Norvegen 

 — Grindö, Tromső — über Finnmarken bis 

 Kamtschatka u. z. ///(■/*/• unrli O^lrn nitiinrkeit. 

 Über das bis jetzt bekannte nördlichste Vor- 

 dringen sprechen A. v. Middendorffs bis Taimyr 

 reichende Daten. 



Was den Herbstzug anbelangt so haben wir 

 aus Europa meist nur sporadische Daten, u. z. 



September Helgoland, nur im Herbst. 



Ungarn, auch im Herbst. 

 Oktober Italien, also auch im Herbst. 



Bulgarien, auch imHerl)stu. z. //(ï)f/?r/. 



Die Conclusion kann aus diesen Díifen und 

 Thatsachen nur die folgende sein : 



Aitlims cervhnif^ Fall, gehört- als Zugvogel 

 vornehmlich der nördlichen Hälfte der östlichen 

 Hemisphäre an. 



Sein Brutgebiet liegt im Nordpolarkreis der 

 östlichen Hemisphäre und zeigt hier eine öst- 

 liche Entwickelung. 



Die Hauptmasse überwintert in Egypten ; der 

 Haui^tzug geht das Nilthal entlang nach Norden, 

 in Europa auf der vermutheten «Via ponticas 

 und dem Brutgebiete entsprechend wahrschein- 

 lich in nordöstliriirr Rii-htnnij. 



Die Ijkjv ,lrs Brnhirhirl,-^ mul de 



,l,,lli><i-he Verini II, > 



l,e,1i„,,e 



n p1.i 



* «Mailártaiii betekintés, etc. .\(i\ula. V. 1898. p. 

 läf;— 127 etc. 



•« .Oi-mt. üulcanic-:,. 11. kut. 

 Aquila. VI. 



* ürnitli. Reeogi: 



V. lSi)S. p. 126—127. ete. 



** Oi-nit. Balkaiiika II. 



(1er Dobi-udsclia. Aquila, 



